Dlhodobý zámer vo vzdelávacej, výskumnej, vývojovej a ďalšej tvorivej činnosti pre oblasť vysokých škôl na roky 2016 – 2021
(1)	Podľa § 102 ods. 2 písm. b) zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o vysokých školách“) Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) vypracúva a každoročne aktualizuje dlhodobý zámer vo vzdelávacej, výskumnej, vývojovej, umeleckej a ďalšej tvorivej činnosti pre oblasť vysokých škôl (ďalej len „dlhodobý zámer ministerstva“). Dlhodobý zámer ministerstva prerokúva vláda Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“).
(2)	Cieľom dlhodobého zámeru ministerstva nie je podrobne analyzovať/popísať súčasný stav. Informácie o súčasnom stave vysokého školstva sú k dispozícií vo výročných správach o stave vysokého školstva, či v Správe o stave školstva na Slovensku a o systémových krokoch na podporu jeho ďalšieho rozvoja. 
(3)	Ministerstvo sa v oblasti vysokých škôl do roku 2020 zameria na nasledujúce priority:
a)	Zabezpečenie dostupného a rôznorodého vysokoškolského vzdelávania 
b)	Zvyšovanie kvality a relevantnosti vysokoškolského vzdelávania
c)	Prostredníctvom podpory otvorenosti a transparentnosti vysokoškolského prostredia, zvyšovať jeho efektívnosť a dôveryhodnosť 
d)	Vytváranie atraktívneho tvorivého prostredia
(4)	Pri výbere prioritných tém ministerstvo vychádzalo z nasledujúcej úvahy – vzdelávanie má kľúčovú úlohu pri zabezpečení sociálnej mobility a vytvára základné predpoklady na uplatnenie sa aj na pracovnom trhu. Stále existujú skupiny obyvateľov, pri ktorých nie je možné považovať dostupnosť vysokoškolského vzdelania za samozrejmosť a je potrebné presadzovať aktívne politiky na odstraňovanie bariér ich prístupu k vysokoškolskému vzdelaniu. Súčasne rôznorodosť populácie študentov a rôzne očakávania spoločnosti od vysokých škôl si vyžadujú väčšiu diverzitu systému, ktorý je schopný túto rôznorodosť zohľadňovať. Súčasný systém externej akreditácie nepodporuje dostatočne diverzifikáciu systému a v prípade, že máme záujem byť súčasťou Európskeho vysokoškolského priestoru, musí spĺňať aj dohodnuté medzinárodné štandardy, čo si vyžaduje jeho inštitucionálnu prestavbu. Otvorenosť systému prináša nové riešenia, impulzy a medzinárodná spoluprácu je kľúčová pre kvalitu a rozvoj poznania. Pre fungovanie systému sú kľúčoví kvalitní ľudia, a pre nich musí byť vysokoškolský systém dostatočne atraktívny.
(5)	Okrem dlhodobého zámeru ministerstva sú prijaté ďalšie strategické dokumenty, ktoré sa ucelene zaoberajú vybranými oblasťami, ide najmä o Stratégiu výskumu a inovácií pre inteligentnú špecializáciu SR, či Koncepciu informatizácie a digitalizácie rezortu školstva s výhľadom do roku 2020. Týmito oblasťami sa dlhodobý zámer ministerstva preto podrobnejšie nezaoberá.
(6)	V nasledujúcich rokoch v rámci aktualizácie dlhodobého zámeru ministerstva, budú konkretizované konkrétne aktivity so začiatkom v ďalších rokoch aj so zohľadnením pripravovaného Národného programu rozvoja výchovy a vzdelávania; aktivity s plánovaným začiatkom v roku 2016 alebo 2017 uvedené v prílohe tak nereflektujú všetky zámery dlhodobého zámeru. Miera naplnenia viacerých zámerov bude závisieť od schopnosti vyčleniť na ne disponibilné zdroje v rámci štátneho rozpočtu.
A - Zabezpečenie dostupného a rôznorodého vysokoškolského vzdelávania
(7)	Zámerom ministerstva v nasledujúcom období  je zabezpečiť dostupné vysokoškolské vzdelanie každému občanovi, ktorý preukáže potrebné predpoklady na jeho riadne absolvovanie, a vytvorenie univerzálne prístupného prostredia a podporných nástrojov na sociálnu mobilitu pre tú časť spoločnosti, ktorá tradične doteraz neštudovala na vysokej škole a bez adekvátnej podpory nemusí mať vytvorené podmienky na riadne absolvovanie vysokoškolského štúdia. Ministerstvo sa zameria na prehodnotenie existujúcich schém a nástrojov štátnej politiky v oblasti  vysokoškolského systému tak, aby bola podporovaná jeho efektívnosť a rôznorodosť zabezpečujúca napĺňanie rôznych očakávaní a potrieb spoločnosti a jednotlivcov od vysokoškolského systému.
A.1 - Dostupnosť vysokoškolského vzdelávania
(8)	Najväčší podiel uchádzačov o bakalárske štúdium je z radov maturantov, ktorí priamo po skončení strednej školy pokračujú v štúdiu na vysokej škole. Do roku 2021 bude počet takýchto občanov klesať, čo sa prejaví pokračujúcim úbytkom uchádzačov o štúdium z tejto skupiny. Vznikajúca voľná kapacita vysokých škôl sama o sebe nezabezpečuje dostupnosť vysokoškolského vzdelávania pre širokú populáciu. Rôzne skupiny obyvateľov s ohľadom (najmä) na ich sociálno-ekonomickú situáciu môžu potrebovať dodatočnú podporu, ktorá im umožní študovať na vysokej škole. Súčasný systém podpory študentov je primárne nastavený na podporu hlavnej skupiny študentov, ktorí pokračujú po skončení strednej školy priamo vo vysokoškolskom štúdiu. Je dôležité, aby vysoké školy na inštitucionálnej a ministerstvo na národnej úrovni analyzovali štruktúru študentov a vytvárali podmienky pre študentov v závislosti na ich potrebách, najmä s ohľadom na možnosť zosúladenia pracovného/rodinného života so štúdiom na vysokej škole (flexibilná organizácia štúdia, metódy štúdia umožňujúce študovať v čase podľa možností študenta, dostupnosť podporných služieb napr. materská škola pre deti študentov, a pod.). Cieľom je tak podporovať vysoké školy vo vytváraní flexibilného vzdelávacieho prostredia s dostupnými podpornými službami pre študentov. Potrebné informácie na tento účel na národnej úrovni budú získavané prostredníctvom projektu EUROSTUDENT VI, ktorý umožní aj medzinárodné porovnania, ďalšie informácie bude možné získať hlbšou analýzou údajov v jednotlivých  informačných systémoch v prípade možnosti ich prepojenia, či tematicky zameranými zisťovaniami. Zabezpečenie dostupnosti vysokoškolského vzdelávania nie je možné zamieňať so zabezpečením vzdelávania pre každého. Je dôležité, aby vysoké školy mali jasne nastavené pravidlá na prijatie, skúmali predpoklady na absolvovanie štúdia a v relevantných prípadoch zaviedli dodatočnú podporu na zlepšenie predpokladov na riadne absolvovanie štúdia.
(9)	Finančné bariéry prístupu k vysokoškolskému vzdelávaniu sú dnes znižované najmä systémom sociálnych štipendií a pôžičiek. Systém sociálnych štipendií je administratívne náročný a nepodporuje niektoré skupiny študentov v špecifickej situácii (osobitne pri rozvrátených rodinných vzťahoch). Na druhej strane pôžičkový systém realizovaný prostredníctvom Fondu na podporu vzdelávania s ohľadom na nedostatok zdrojov nevie uspokojiť všetkých záujemcov o študentskú pôžičku. Súčasná študentská populácia je veľmi rôznorodá z hľadiska sociálnych väzieb a sociálno-ekonomických podmienok a ako nemožné sa javí nastavovať univerzálny systém štipendií, ktorý by bol schopný zohľadniť všetky životné situácie a na základe objektívne preukázaných skutočností. Do roku 2020 je cieľom ministerstva vytvoriť podmienky na zabezpečenie lepšej dostupnosti študentských pôžičiek prostredníctvom Fondu na podporu vzdelávania.
(10)	Vysoké školy majú obmedzené kapacity v študentských domovoch a zaostávajú v komforte a v kvalite ubytovania v porovnaní so súčasnými štandardmi. Príspevok na ubytovanie v rámci dotácii zo štátneho rozpočtu sa prakticky za 15 rokov nezmenil. Študenti, ktorí sú nútení sa ubytovať mimo študentských domovov a zmluvných zariadení vysokých škôl, znášajú celé náklady na ubytovanie sami. Niektoré vysoké školy nemajú žiadnu ubytovaciu kapacitu. V rámci existujúceho systému financovania sa nezohľadňuje kvalita poskytovaného ubytovania. Nedostatočná kapacita študentských domovov vytvára nerovnosti v prístupe študentov k ubytovaniu a vytvára bariéru v mobilite študentov. Cieľom ministerstva je navrhnúť spravodlivejší systém sociálnej podpory v tejto oblasti ako aj podporiť vysoké školy v rozširovaní ubytovacích kapacít  a v ich skvalitňovaní.
(11)	Osobitné problémy s prístupom k vysokoškolskému vzdelávaniu majú študenti so špecifickými potrebami, najmä pre existujúce bariéry v akademickom prostredí. V ostatných rokoch ministerstvo v spolupráci s akademickou komunitou a neziskovým sektorom vypracovalo viaceré prieskumy a odporúčania na debarierizáciu akademického prostredia, či prácu koordinátora pre študentov so špecifickými potrebami. Konečným cieľom je vytvorenie univerzálne prístupného akademického prostredia. Keďže v súčasnosti nie sú komplexne identifikované existujúce bariéry, v prvom kroku ministerstvo podporí aktivity vysokých škôl v identifikovaní existujúcich bariér v akademickom prostredí a následne navrhne spôsob podpory opatrení na ich systematické odstraňovanie.
A.2 - Podpora rôznorodosti prostredia
(12)	Z hľadiska napĺňania rôznych potrieb a očakávaní spoločnosti je dôležité, aby vysokoškolský systém ako celok vedel reflektovať tieto rôzne potreby. Nie je tak napríklad nutné, aby všetky vysoké školy uskutočňovali doktorandské štúdium, či boli aktívne v získavaní študentov zo zahraničia, ale je vhodné, aby v systéme ako takom bola dostatočná celková kapacita na tieto aktivity.
(13)	Súčasný systém financovania je založený na viacerých ukazovateľoch, ktoré v rôznej miere zohľadňujú aktivity verejných vysokých škôl v oblasti vzdelávania a výskumnej a umeleckej činnosti. Zohľadňovaním výsledkov hodnotenia tvorivej činnosti vysokých škôl z komplexnej akreditácie činností vysokých škôl, výšku dotácie ovplyvňuje aj kvalita tvorivej činnosti vysokých škôl. Vysoké školy v súčasnej spoločnosti napĺňajú širšiu úlohu ako len vzdelávanie a výskum, a táto skutočnosť nie je dostatočne reflektovaná v systéme financovania. Napríklad vysoké školy môžu byť aktívne pri regionálnom rozvoji a zlepšovaní života komunít (výskum a vzdelávanie zamerané na ekonomiku regiónu, participácia na tvorbe regionálnych politík, riešenie prípadových štúdií, expertíza ako aj výskum pre priemyselné odvetvia, a pod.). Ministerstvo prostredníctvom projektu HEREG zmapovalo rôznorodé aktivity vysokých škôl v tejto oblasti. Vo všeobecnosti prevláda názor, že túto oblasť nie je možné uchopiť prostredníctvom jednoduchých indikátorov, pre jej ďalšiu podporu je tak relevantné hľadať iné nástroje podpory ako výkonové financovanie. 
(14)	Súčasný systém financovania významne motivuje vysoké školy v prijímaní absolventov bakalárskeho štúdia na vysokoškolské štúdium druhého stupňa, čo neprospieva k implementácií zmien na úrovni bakalárskych študijných programov a nepodporuje vstup absolventov bakalárskeho štúdia na pracovný trh. Okrem úpravy systému financovania je na dosiahnutie tohto cieľa potrebné vhodne nastaviť podmienky akreditácie, vrátane hodnotenia tvorivej činnosti vysokých škôl a podmienok akademickej kariéry, aby orientácia na profesijne orientované vzdelávanie nemala negatívny vplyv na vysokoškolskú inštitúciu a jej zamestnancov.
(15)	Rôznorodosti vysokoškolského prostredia napomôže aj aktívne zavádzanie prvkov duálneho vzdelávania, najmä na úrovni bakalárskych študijných programov. Súčasná právna úprava umožňuje, aby súčasťou štúdia na vysokej škole bola aj dlhodobá praktická príprava u zamestnávateľa, v súčasnosti absentuje finančné zvýhodnenie aktívnych zamestnávateľov v tejto oblasti ako aj podrobnejšia úprava vzťahov študent – zamestnávateľ – vysoká škola. Cieľom v nasledujúcom období je zvýšiť aktivitu zamestnávateľov pri uskutočňovaní študijných programov presadením vhodnej právnej úpravy.
(16)	Podporu rôznorodosti vysokoškolského prostredia nezohľadňuje ani súčasný systém organizácie riadenia vysokých škôl, vrátane akademickej samosprávy. Cieľom ministerstva je presadiť takú právnu úpravu, ktorá umožní nastavenie vnútorných štruktúr a pravidiel z pohľadu účelu a poslania/kultúry vysokej školy a tiež vytvorí podmienky pre zjednodušenie vnútornej organizácie a riadenia vysokých škôl.
(17)	Popri podpore rôznorodosti je zároveň cieľom ministerstva podporiť vysoké školy v skvalitňovaní a inovovaní existujúcich študijných programov, v redukovaní duplicitných programov a v zvýšenom zameraní finančných zdrojov na tie študijné programy, ktoré vytvárajú špecifickú pridanú hodnotu – či z pohľadu zabezpečovania potrieb jednotlivých regiónov, pracovného trhu/potrieb praxe, z pohľadu vedy a výskumu alebo vysoké školy ich identifikovali ako svoju konkurenčnú výhodu.    
B - Zvyšovanie kvality a relevantnosti vysokoškolského vzdelávania
(18)	Zámerom ministerstva je nastavenie systému zabezpečovania kvality vysokoškolského vzdelávania v súlade s Európskymi štandardmi a odporúčaniami pre zabezpečovanie kvality vysokoškolského vzdelávania, pri zmene systému akreditácie jednotlivých činností na systém založený na (prvkoch) inštitucionálnej akreditácii. Ministerstvo sa zameria na prehodnotenie systému hodnotenia kvality tvorivej činnosti vysokých škôl tak, aby bola podporená diverzifikácia poslania vysokých škôl. Ministerstvo bude podporovať vysoké školy pri aktívnom zapájaní partnerov zo spoločenskej a priemyselnej praxe pri tvorbe študijných programov a bude vyžadovať prispôsobovanie profilu absolventa potrebám študentov tak, aby ich vzdelanie patrične pripravilo na riešenie budúcich výziev a na uplatnenie sa na pracovnom trhu.
B.1 - Kvalita vysokoškolského vzdelávania
(19)	Ministerstvo bude pokračovať v zavádzaní medzinárodných štandardov zabezpečovania kvality vysokoškolského vzdelávania, podľa ktorých hlavnú zodpovednosť za kvalitu poskytovaného vzdelávania má samotná vysokoškolská ustanovizeň. Dôraz je tak potrebné klásť na vnútorné systémy zabezpečovania kvality, ich funkčnosť a efektívnosť. Systém zabezpečovania kvality bude viac koncentrovaný na posilňovanie kultúry kvality na jednotlivých vysokoškolských inštitúciách, rozvoj vnútorných systémov zabezpečovania kvality s externým monitorovaním, pričom osobitný dôraz bude kladený najmä na vytváranie podpory pre vysokoškolských učiteľov (osobitne začínajúcich) v ich pedagogickom procese, podporu riadenia zmien vo vzdelávaní na základe údajov (uplatniteľnosť absolventov, štruktúra študentov, úspešnosť štúdia, identifikované potreby spoločenskej a priemyselnej praxe), zapojenie zamestnávateľov/profesijných združení do prípravy študijných programov / prípravy ich zmien, podporu vytvárania štandardných profilov absolventov pre jednotlivé študijné odbory. Dôležitým cieľom ministerstva je upraviť podmienky a postavenie samotnej Akreditačnej komisie tak, aby sa stala riadnym členom ENQA a bola registrovaná v EQAR, čo si vyžaduje zmenu právnej úpravy, zabezpečujúcej nezávislosť komisie a jej fungovanie založené na spomenutých štandardoch. 
(20)	V rámci verejnej diskusie sa obvykle negatívne vykresľuje masifikácia vysokoškolského vzdelávania. Menšia pozornosť sa venuje hľadaniu spôsobov, ako nastaviť ponuku študijných programov, organizáciu štúdia, či používané didaktické postupy aktuálnym potrebám a očakávaniam študenta (vzdelávanie orientované na študenta), teda prispôsobovanie formy a spôsobu vzdelávania očakávaniam študenta, bez znižovania úrovne vzdelania. Niektoré vysoké školy identifikujú problém v nižších stupňoch vzdelávania a reagujú na ne napríklad predlžovaním štandardnej dĺžky štúdia (vyrovnávací rok štúdia), prípadne zapájajú študentov do podpory študentov v nižších rokoch štúdia vo forme tútorov/mentorov, a pod. Ministerstvo má záujem podporiť vysoké školy v zavádzaní opatrení zameraných na maximálne využitie potenciálu študenta vysokej školy a možnosti profilácie študenta podľa jeho potrieb, pri dodržaní štandardov na úroveň vysokoškolského vzdelávania a so zohľadnením jeho uplatniteľnosti na trhu práce. 
(21)	Na verejných vysokých školách sa uskutočnila už dvakrát komplexná akreditácia ich činností, ktorej súčasťou je aj hodnotenie tvorivej činnosti vysokých škôl. Súčasné výsledky hodnotenia nedostatočne vypovedajú o kvalite tvorivej činnosti naprieč jednotlivými oblasťami výskumu, čím skresľujú obraz o kvalite výskumu v jednotlivých oblastiach výskumu v medzinárodnom kontexte, ale aj medzi oblasťami výskumu navzájom. Cieľom ministerstva je prostredníctvom diskusie s relevantnými aktérmi (akademický sektor, reprezentatívne zväzy zamestnávateľov) navrhnúť efektívny a funkčný systém hodnotenia tvorivej činnosti vysokých škôl s presahom do systému inštitucionálneho systému financovania tvorivej činnosti vysokých škôl. 
(22)	Súčasný systém akreditácie študijných programov prakticky nemonitoruje, či vysoké školy vo vzdelávaní využívajú optimálne vzdelávacie možnosti, ako inovujú vzdelávanie s ohľadom na potreby študentov a vzdelávacie výstupy, ktoré majú štúdiom získať. Cieľom ministerstva je v spolupráci s Akreditačnou komisiou, akademickou komunitou a relevantnými subjektmi (napr. zamestnávateľské zväzy, profesijné združenia) hľadať mechanizmy umožňujúce zamerať externé posudzovanie vysokých škôl priamo na vzdelávací proces, a primárne na jeho výstupy.
(23)	Samotné vysoké školy, ale ani centrálna úroveň vzdelávacieho systému systematicky nepodporuje vysokoškolských učiteľov v zavádzaní inovácií vo vzdelávaní. Súčasne neexistuje systém, ktorý by vyhľadával príklady dobrej praxe a šíril ich v rámci akademickej komunity. Ministerstvo vytvorí podpornú schému na systematické vyhľadávanie a šírenie príkladov dobrej praxe v oblasti inovácií vo vzdelávaní študentov vysokých škôl, s postupným rozšírením na ďalšie rozhodujúce oblasti fungovania vysokých škôl. Súčasne v rámci podpory rozvojových projektov vysokých škôl bude pozitívne zohľadňovať ich invenčnosť vo vysokoškolskom vzdelávaní. 
B.3 - Relevantnosť vzdelávania
(24)	Technologický pokrok, automatizácia činností a procesov, využívanie digitálnych nástrojov,  môžu v najbližších desaťročiach významne ovplyvniť možnosti uplatnenia sa na trhu práce, keď viaceré súčasné pracovné pozície môžu zaniknúť. Absolvent vysokej školy tak má byť pripravený sa adaptovať na dnes neexistujúce profesie. Aj preto je dôležité podporovať rozvoj takých prenositeľných kompetencií študentov vysokých škôl, ktoré im umožnia flexibilitu na pracovnom trhu, či  podporia ich pripravenosť na podnikanie, ale aj samotnú orientáciu vysokoškolského vzdelávania na budúce potreby spoločenskej a priemyselnej praxe.
(25)	Pozitívnej dynamike a rôznorodosti v prípade profilu absolventa študijného programu bránia sčasti aj opisy študijných odborov, ktoré namiesto vymedzenia základného rámca oblasti poznania, vymedzujú v niektorých prípadoch až jednotlivé predmety, ktoré by mal študent absolvovať. Cieľom ministerstva je upraviť sústavu študijných odborov a profily absolventov tak, aby sa zameriavali na vymedzenie vzdelávacích výstupov, či už prierezových a prenositeľných kompetencií, ako aj obsahových z hľadiska špecifík konkrétneho študijného odboru/ študijného programu s prepojením na Národný kvalifikačný rámec Slovenskej republiky SKKR. Viac informácií prostredníctvom podrobnejšie vypracovaných profilov absolventov zameraných na vzdelávacie výstupy umožní aj lepší výber študijného programu z pohľadu uchádzača o štúdium s ohľadom na jeho vlastné záujmy a uplatniteľnosť na pracovnom trhu.
(26)	Získavanie vedomostí a rozvoj kompetencii nie je potrebné obmedzovať len na formálny systém vzdelávania. Na/pri vysokých školách pôsobia viaceré študentské združenia, organizácie a aktivity, ktoré vytvárajú priestor pre študentov, ich sebarealizáciu a rast. Vysoké školy organizujú letné školy, sympóziá, prednášky, či rôzne sústredenia a postupne rozvíjajú činnosti kariérnych a poradenských centier. Väčšina z týchto aktivít dnes nie je žiadnym spôsobom zohľadňovaná, či už v možnostiach získania dotácií alebo v rámci hodnotenia napĺňania poslania vysokej školy, pričom práve tieto aktivity s aktívnym zapojením študentov im umožňujú získanie a rozvoj zručností a kompetencií priamo využiteľných v ich ďalšej činnosti.
(27)	Samostatnú pozornosť si vyžaduje doktorandské štúdium. Cieľom ministerstva je na jednej strane zabezpečiť užšiu prepojenosť doktorandského štúdia na tvorivú činnosť vysokej školy, ale súčasne umožniť doktorandom počas štúdia získanie širších kompetencií, ktoré im umožnia uplatnenie aj mimo akademického prostredia. Súčasne je potrebné vytvoriť také podmienky, aby tam, kde je to relevantné, študenti mali možnosť pracovať v tímoch, neboli úzko viazaní len na tému svojej dizertačnej práce, ale v interakcii s ostatnými študentmi vedeli využívať potenciál medziodborovej spolupráce. Osobitnú pozornosť si vyžaduje prijatie opatrení, ktoré zamedzia poklesu počtu študentov doktorandského štúdia a štandardizujú postavenie doktoranda, vrátane jeho práv a povinností v rámci inštitúcie, ako aj nadväzujúce podmienky akademickej kariéry v podobe post doktorandských pozícií. Na príprave týchto opatrení bude ministerstvo úzko spolupracovať s predstaviteľmi akademickej komunity a spoločenskej a hospodárskej praxe.
C - Prostredníctvom podpory otvorenosti a transparentnosti vysokoškolského prostredia zvyšovať jeho efektívnosť a dôveryhodnosť
(28)	Zámerom ministerstva je prostredníctvom dostupnosti objektívnych informácií a údajov zvýšiť dôveru verejnosti vo vysokoškolský vzdelávací systém. Dostupnejšie informácie o nákladoch verejných vysokých škôl na jednotlivé činnosti sú východiskom pre kvalifikovanú diskusiu o financovaní vysokoškolského vzdelávania a cielenejšej alokácie verejných prostriedkov na zabezpečovanie potrieb spoločnosti a jednotlivcov. Medzi zámery ministerstva patrí aj posilňovanie medzinárodného rozmeru vysokoškolského prostredia, odstránenie demotivačných prvkov spojených s akademickou kariérou a podpora zdravej a otvorenej súťaže o najlepších (študentov/zamestnancov). 
C.1 - Otvorenosť vysokoškolského prostredia
(29)	Ministerstvo má záujem odstraňovať prekážky v rámci vysokoškolského vzdelávania. V rovine študentov ide o plné využitie možností kreditového systému, ako je mobilita študentov v rámci samotnej vysokej školy, ale aj medzi vysokými školami navzájom, a to tak vertikálne ako aj horizontálne.
(30)	V prípade zamestnancov je cieľom ministerstva odstrániť bariéry, ktoré neumožňujú flexibilnejšie kariérne cesty medzi akademickým sektorom a ostatným sektorom (verejný , súkromný a neziskový sektor). S tým súvisí aj systém hodnotenia personálneho zabezpečenia študijných programov, tvorivých činností vysokých škôl, pri ktorých je potrebné zohľadniť, že pôsobenie odborníkom z praxe na kratší pracovný čas môže mať v konkrétnej situácií v rámci vysokoškolského vzdelávania vyšší prínos ako vzdelávanie zabezpečené vysokoškolským učiteľom na ustanovený týždenný pracovný čas. 
(31)	Ministerstvo bude pokračovať v aktivitách v rámci Iniciatívy pre otvorené vládnutie zamerané na presadzovanie otvoreného prístupu vo vzdelávaní a otvoreného prístupu k vedeckým výsledkom.
C. 2 - Internacionalizácia
(32)	Osobitnou vlastnosťou otvoreného vysokoškolského systému je využívanie možností medzinárodného akademického prostredia. V tejto etape vývoja slovenského vysokoškolského prostredia je internacionalizácia samostatným cieľom, ktorý sa postupne stane integrálnou súčasťou jednotlivých oblastí vysokoškolského života ako prostriedok na zvyšovanie  kvality činností vysokých škôl, či lepšiu pripravenosť na pôsobenie na globálnej úrovni. Systematický prístup si vyžaduje vypracovanie strategického dokumentu, ktorý skonkretizuje jednotlivé ciele a opatrenia v tejto oblasti. Od dokumentu takéhoto charakteru sa očakáva vymedzenie cieľov v oblasti akademickej mobility, systém podpory na prezentáciu slovenského vysokoškolského priestoru ako súčasti európskeho vysokoškolského a výskumného priestoru, smerovanie rozvoja existujúcich programov ako Národný štipendijný program, ale aj programy podporujúce návrat/získavanie expertov a odborníkov zo zahraničia do slovenského akademického prostredia. Nemenej dôležité bude aj zmapovanie existujúcich prekážok pri internacionalizácii vysokoškolského prostredia a identifikovanie spôsobov ich odstránenia (vízová politika, jazyková bariéra, vplyv systému sociálneho zabezpečenia na zamestnávanie cudzincov a pod.). Dôležité je  zamerať sa aj na vytváranie integrálneho prostredia pre študentov a zamestnancov tak, aby napr. nedochádzalo k izolácii študentov prijatých v rámci akademickej mobility, ale dochádzalo k vzájomnej interakcii medzi študentmi a kontaktu jednotlivých kultúr. Zámerom ministerstva je pripraviť v spolupráci s akademickou komunitou strešný dokument pre túto oblasť a vytvoriť mechanizmus na podporu aktivít jednotlivých vysokých škôl. 
(33)	Z hľadiska podpory medzinárodnej spolupráce vysokých škôl vo vzdelávaní bude zjednodušený spôsob vytvárania spoločných študijných programov. Zámerom ministerstva je implementovať do právnej úpravy Európsky prístup na zabezpečenie kvality spoločných programov. Súčasťou zmien právnych predpisov bude aj upravenie postavenia študentov, tzv. freemoverov, ktorí sa rozhodnú pre absolvovanie časti štúdia na slovenskej vysokej škole, a následne dokončenie štúdia inde.
C.3 - Rozhodovanie založené na informáciách
(34)	Záujmom ministerstva je pokračovať v sprístupňovaní údajov o vysokom školstve v otvorenom formáte a na základe takto získaných a analyzovaných údajov pripravovať konkrétne politiky pre jednotlivé oblasti.  Súčasne má ministerstvo záujem, aby aj samotné vysoké školy získavali a analyzovali informácie, a tieto zohľadňovali vo svojich koncepčných a strategických dokumentoch, či v každodennej činnosti. Podstatná časť údajov ministerstva pochádza od samotných vysokých škôl. Ministerstvo má záujem viac zapojiť vysoké školy do diskusie o ďalšom smerovaní platforiem na zverejňovanie údajov o vysokom školstve, s cieľom minimalizácie administratívnej náročnosti spojenej so získavaním a sprístupňovaním údajov, ale aj zvyšovania kvality poskytovaných údajov.
(35)	Z pohľadu ministerstva je pre kvalifikovanú diskusiu o zmenách v systéme financovania potrebné podrobnejšie analyzovať náklady na štúdium z hľadiska jednotlivých inštitúcií a študijných programov, a to z pohľadu ich štruktúry, organizácie vzdelávania, poslania vysokej školy a pod. Na základe podrobnejšej kalkulácie nákladov je možné relevantne otvoriť diskusiu o systéme financovania vysokoškolského vzdelávania, či o samotnej kapacite, ktorú je možné financovať z verejných zdrojov za súčasných podmienok. Ministerstvo sa zameria na využitie existujúcich nástrojov na kalkuláciu nákladov na jednotlivých verejných vysokých školách, ich následnú analýzu a predstavenie nových východísk pre systém financovania. Komplexný prístup v systéme financovania si okrem nákladového pohľadu vyžiada širší prístup z pohľadu spoločenských potrieb (uplatniteľnosť absolventov na trhu práce).
(36)	Obojsmernej výmene informácií medzi akademickou komunitou, verejnou správou, ale aj ostatnými partnermi (najmä zamestnávateľskými zväzmi a profesijnými zduženiami), môžu prispieť aj štandardné a pravidelné konferencie, semináre a obdobné aktivity zamerané na prezentovanie názorov jednotlivých aktérov a diskusiu o možných riešeniach. Cieľom ministerstva je vytvorenie pravidelného formátu pre širšiu akademickú verejnosť a ostatných aktérov  (najmä reprezentanti zamestnávateľov, profesijné združenia) umožňujúceho hľadanie spoločných riešení a podporujúcich spoločnú diskusiu na rôzne témy zamerané na vysokoškolské prostredie.
D - Vytváranie atraktívneho tvorivého prostredia
(37)	Súčasný systém opakovaných výberových konaní znižuje atraktívnosť akademickej kariéry v porovnaní s inými možnosťami absolventov vysokých škôl, zamestnávaných v iných sektoroch na dobu neurčitú. Na základe viacerých indícií systém nezabezpečuje získavanie a udržanie len tých najlepších zamestnancov, čo bola prvotná idea zavedenia výberových konaní. Duplicita funkčných miest a vedeckopedagogických titulov, vekové ohraničenie pracovného pomeru vysokoškolských učiteľov vnášajú ďalšie špecifiká do zamestnávania vysokoškolských učiteľov a vytvárajú špecifické požiadavky, dodatočné administratívne komplikácie a pod. Cieľom ministerstva je zjednodušiť vstup do akademického prostredia pre kvalitných kandidátov, najmä zo zahraničia, ale aj spoločensko-hospodárskej praxe, a pokračovať v diskusii o prehodnotení systému vedecko-pedagogických a umelecko-pedagogických titulov. Osobitná pozornosť bude venovaná otázke podmienok prijímania do zamestnania a prípadného rozviazania pracovného pomeru, či podpore medzi sektorovej mobility.
(38)	Súčasný vysokoškolský systém je často prezentovaný v negatívnej podobe, čím sa o ňom ako o celku vytvára prevažne negatívny obraz, ktorý má následne negatívny vplyv na rozhodovanie sa o štúdiu, na vnímanie verejnosti o úlohe vysokých škôl v spoločnosti a o aktuálnej situácií vo vysokoškolskom sektore ako takom. Najmä v súkromnom sektore, ale často aj neziskový sektor cielene pracuje na budovaní svojej značky a identity. Ministerstvo bude podporovať aktivity vysokých škôl pri budovaní a prezentovaní vlastnej identity, tak na národnej ako medzinárodnej úrovni, ale aj vysokoškolského sektora ako celku. 
(39)	Atraktivite prostredia neprospieva, ak je tvorivý potenciál zaťažovaný neúmerným množstvom operatívnej činnosti. I keď časť problémov môže vyriešiť investovanie do budovania kvalitnejších administratívnych kapacít na jednotlivých inštitúciách, lepšie je, ak nie je potrebné činnosť vôbec vykonať. Cieľom ministerstva je v spolupráci so širšou verejnosťou identifikovať neefektívne postupy a procesy a následne presadzovať ich zjednodušenie alebo zánik, či už ide o duplicitné poskytovanie údajov, systém verejného obstarávania, pravidlá rozhodovania v akademickej oblasti, finančné riadenie verejnoprávnych inštitúcií a pod.
(40)	V neposlednom rade, vyššiu atraktivitu prostredia je nutné riešiť aj z pohľadu nastavenia systému odmeňovania.
Záver
Dlhodobý zámer ministerstva tvorí ucelený rámec pre aktivity a ciele ministerstva vo vymedzenej oblasti v nasledujúcich rokoch. Viaceré ciele sú vzájomne previazané. V prílohe dlhodobého zámeru sú uvedené konkrétne opatrenia a ich podrobnejšie vymedzenie s plánovanou realizáciou v rokoch 2016  a 2017. Výpočet aktivít nezahŕňa všetky zámery a ďalšie opatrenia budú predstavené v rámci aktualizácie dlhodobého zámeru ministerstva. Naplnenie viacerých zámerov je podmienené zabezpečením ich financovania, primárne z dodatočných zdrojov.

Príloha k dlhodobému zámeru ministerstva vo vzdelávacej, výskumnej, vývojovej a ďalšej tvorivej činnosti pre oblasť vysokých škôl do roku 2020
Prehľad opatrení so začiatkom realizácie v rokoch 2016 a 2017
Názov opatrenia:	1.	Realizácia projektu EUROSTUDENT VI	
Trvanie:	2016 – 2018	
Stručný opis:
	V rámci medzinárodného projektu EUROSTUDENT VI bude podľa jednotnej metodiky zabezpečený zber údajov o študentskej populácií v SR. Následne tieto údaje budú spracúvané a konzultované v medzinárodnom konzorciu. Zber údajov je primárne zameraný na sociálno–ekonomickú situáciu študentov vysokých škôl. Zber a spracovanie údajov zabezpečuje CVTI SR.	
Výstup:
	-	Dodatočné údaje o študentskej populácií s možnosťou medzinárodného porovnania
-	Národná správa 
-	Medzinárodná komparatívna štúdia Eurostudent VI	
Nadväzujúce opatrenia:	Nie sú vopred plánované, môžu nastať v závislosti od zistení. 	
Väzba na priority dokumentu:	-	Dostupnosť vysokoškolského vzdelávania
-	Rozhodovanie založené na informáciách	

Názov opatrenia:	2.	Identifikácia existujúcich bariér v rámci vysokoškolského prostredia	
Trvanie	2016 – 2017	
Stručný opis:	Pre rôzne skupiny obyvateľov existujú rôzne bariéry, ktoré obmedzujú možnosť samostatného štúdia na vysokej škole. Osobitne ide o občanov so špecifickými potrebami, ktorí v prípade existencie fyzických, či informačných bariér sú odkázaní na asistenciu, ktorá by nemusela byť potrebná po vykonaní stavebných úprav, či optimalizácií informačného systému. Slovenská technická univerzita v Bratislave v súčasnosti implementuje projekt UNIALL financovaný z grantu Európskej únie v rámci programu Erasmus +, v rámci ktorého je možné identifikovať  na vysokých školách existujúce bariéry v prístupe k vysokoškolskému štúdiu (prioritne fyzické bariéry). Identifikácia bariér je prvým krokom potrebných na ich odstránenie. Ministerstvo podporí implementáciu tohto projektu a jeho spolufinancovanie v rámci rozvojových projektov. 	
Výstup	-	Zmapovanie existujúcich (fyzických a informačných) bariér akademického prostredia	
Nadväzujúce opatrenia:	Príprava a implementácia národného akčného plánu debarierizácie akademického prostredia	
Väzba na priority dokumentu:	-	Dostupnosť vysokoškolského prostredia
-	Rozhodovanie založené na informáciách	

Názov opatrenia:	3.	Úprava podmienok postavenia a činnosti Akreditačnej komisie	
Trvanie:	2016 – 2020	
Stručný opis:	V rámci Európskeho vysokoškolského priestoru boli vytvorené Európske štandardy a odporúčania pre zvyšovanie kvality vysokoškolského vzdelávania, ktorých aktuálna verzia bola odsúhlasená na konferencii ministrov zodpovedných za vysoké školstvo v Jerevane v roku 2015. Z hľadiska záujmu Slovenskej republiky byť súčasťou tohto priestoru je dôležité, aby tieto odporúčania boli integrálnou súčasťou vysokoškolského prostredia. Plnenie odporúčaní je aj podmienkou riadneho členstva v združení ENQA, či registrácie v registri EQAR. Rovnako doterajšie, viac ako desaťročné skúsenosti so súčasným systémom akreditácie jednotlivých činností vysokých škôl ukazujú potrebu viacerých zmien, ktoré znížia pochybnosti v otázke nezávislosti postupov Akreditačnej komisie (spôsob výberu členov, systém financovania, proces posudzovania žiadostí a rozhodovania o nich), zvýšia flexibilitu systému tam, kde je to žiaduce (tvorba študijných programov a ich aktualizácia), či znížia administratívnu náročnosť procesu (primárna orientácia na fungovanie vnútorného systému zabezpečovania kvality vysokej školy). Ako potrebné sa javí aj rozlíšiť medzi procesom akreditácie – splnenie základných podmienok a hodnotením kvality.  Upravený systém by mal reflektovať rôznorodosť vysokoškolského prostredia, viac zohľadňovať samotné poslanie vysokej školy, ako aj osobitosti profesijne orientovaného vzdelávania a vzdelávania univerzitného typu. 
Samotný proces prípravy právnej úpravy vrátane podkladových materiálov bude koncentrovaný do roku 2016, v roku 2017 bude pokračovať legislatívny proces prijímania navrhnutej úpravy a následne jeho implementácia. Na základe  2 – 3 ročného fungovania upraveného systému je možné prejsť systémom externého posúdenia, čo je podmienkou pre členstvo v ENQA, či v EQAR.	
Výstup:	-	Návrh právnej úpravy
-	Riadne členstvo v ENQA a EQAR	
Nadväzujúce opatrenia:	Nepredpokladajú sa.	
Väzba na priority dokumentu:	-	Kvalita vysokoškolského vzdelávania
-	Podpora rôznorodosti prostredia
-	Relevantnosť vzdelávania
-	Internacionalizácia
-	Vytváranie atraktívneho prostredia	

Názov opatrenia:	4.	Posilnenie existujúcich vnútorných grantových schém a vytvorenie novej grantovej schémy	
Trvanie:	2016 – 2020	
Stručný opis:	Verejné vysoké školy majú v súčasnosti možnosť získať finančné prostriedky na výskumnú činnosť aj v rámci vnútorných grantových schém VEGA a KEGA. Úspešnosť v podávaných projektoch je relatívne nízka (okolo 30 %) a bez krátenia rozpočtov jednotlivých projektov na úkor rozsahu aktivít by bola ešte nižšia. Vysoký dopyt v kombinácii s obmedzenými zdrojmi vytvára tieto schémy vysoko výberovými, čo môže byť považované za pozitívny prvok, ale na druhej strane neumožňuje podporiť implementáciu projektov v potrebnom rozsahu a vyraďuje z podpory aj projekty s vysokým potenciálom. Aby došlo k širšej podpore kvalitných projektov zámerom ministerstva je postupné každoročné zvýšenie disponibilných zdrojov na existujúce grantové schémy najmenej na dvojnásobok do roka 2020 v porovnaní s rokom 2016. 

Kým vyššie uvedené grantové schémy sú určené na riešenie výskumných projektov podľa priorít inštitúcií a jej riešiteľov, zámerom ministerstva je nasmerovať využitie potenciálu vysokých škôl na priame riešenie celospoločenských alebo regionálne špecifických problémov. Podporu takejto činnosti sa javí ako efektívne zabezpečiť prostredníctvom novej vnútornej grantovej schémy. Schéma zameraná na riešenie aktuálnych (regionálnych) problémov súčasne podporí systematickú spoluprácu medzi vysokoškolským a externým prostredím. Návrh schémy ministerstvo predloží v roku 2017.	
Výstup:	-	Výzva na podávanie projektov 
-	Podpora projektov zameraných na riešenie konkrétnych celospoločenských / regionálnych problémov - nová grantová schéma
-	Zvýšenie miery financovania podporovaných projektov v rámci schém VEGA a KEGA	
Nadväzujúce opatrenia:	Nepredpokladajú sa.	
Väzba na priority dokumentu:	-	Kvalita vysokoškolského vzdelávania
-	Podpora rôznorodosti prostredia
-	Relevantnosť vzdelávania
-	Vytváranie atraktívneho prostredia
-	Otvorenosť vysokoškolského prostredia	

Názov opatrenia:	5.	Zmena systému hodnotenia kvality tvorivej činnosti vysokých škôl 	
Trvanie:	2016 – 2020	
Stručný opis:	Súčasťou komplexnej akreditácie činností vysokých škôl je aj hodnotenie jej tvorivej činnosti. Pri tvorbe kritérií podľa ktorých postupuje Akreditačná komisia sa vychádzalo zo systému RAE/REF, výsledky však indikujú, že tento systém nebol korektne aplikovaný a dostupné hodnotenia skresľujú obraz kvality tvorivej činnosti v jednotlivých oblastiach výskumu v porovnaní s medzinárodným prostredím (neprimerané množstvo výstupov hodnotených ako medzinárodne špičkových), ale aj medzi jednotlivými oblasťami výskumu navzájom. Cieľom ministerstva je prostredníctvom implementácie systému založenom na RAE/REF lepšie posúdiť kvalitu vedeckých výstupov vysokých škôl v jednotlivých oblastiach výskumu (základný aj aplikovaný), čo následne umožní lepšie zohľadnenie v systéme inštitucionálneho financovania nasmerovaním disponibilných zdrojov na podporu najlepších.

V priebehu roka 2016 a 2017 sa uskutoční príprava a schválenie právneho rámca na uskutočnenie samotného hodnotenia. Ďalší rok si vyžiada samotná príprava implementácie a následne samotný proces hodnotenia a spracovania výsledkov.	
Výstup:	-	Návrh právnej úpravy a postupu následnej implementácie procesu hodnotenia
-	Vyhodnotenie kvality tvorivej činnosti vysokých škôl v medzinárodnom kontexte	
Nadväzujúce opatrenia:	-	Vytvorenie systému inštitucionálnej podpory vedných oblastí potrebných pre spoločnosť, ktoré nedosahujú medzinárodnú špičkovú úroveň	
Väzba na priority dokumentu:	-	Kvalita vysokoškolského vzdelávania
-	Podpora rôznorodosti prostredia
-	Vytváranie atraktívneho prostredia
-	Rozhodovanie založené na informáciách	

Názov opatrenia:	6.	Podpora internacionalizácie vysokých škôl	
Trvanie:	2016-2020	
Stručný opis:	Viaceré vysoké školy sú už v súčasnosti medzinárodne aktívne. Dodatočná systematická podpora aktivít v tejto oblasti by mohla posunúť ich aktivity na vyššiu úroveň a lepšie využitie ich potenciálu. Naopak, v prípade vysokých škôl, ktoré zatiaľ svoj potenciál nevyužívajú, môže podpora v tomto smere naštartovať procesy, ktoré doteraz z rôznych dôvodov odkladali. Internacionalizácia je vo všeobecnosti považovaná za pozitívny prvok vysokoškolského prostredia.

Okrem podpory inštitucionálnych schém ministerstvo považuje za dôležité aj rozšíriť možnosti v existujúcich štipendijných schémach, najmä Národného štipendijného programu a dofinancovanie programu Erasmus+ na národnej úrovni, čo umožní obojstrannú mobilitu väčšieho počtu študentov a vysokoškolských zamestnancov. Dôležitým faktorom je aj podpora propagačných aktivít, aktívnou účasťou na vybraných vzdelávacích veľtrhoch. 

V roku 2016 ministerstvo zverejní samotnú výzvu na podporu rozvojových projektov verejných vysokých škôl v oblasti internacionalizácie. Samotná implementácia projektov je plánovaná v období troch rokov, s vyhodnotením projektov v roku 2020. 	
Výstup:	-	Podporené rozvojové projekty vysokých škôl	
Nadväzujúce opatrenia:	-	Národná stratégia internacionalizácie vysokého školstva	
Väzba na priority dokumentu:	-	Relevantnosť vzdelávania
-	Internacionalizácia 	

Názov opatrenia:	7.	Podpora projektu Aktivita zvyšuje úspech	
Trvanie:	2016-2020	
Stručný opis:	Viaceré vysoké školy sa zapojili do projektu iniciovaného samotnými študentmi, Aktivita zvyšuje úspech. Projekt je manažovaný prakticky študentmi s administratívnou podporou vysokých škôl. Študenti prostredníctvom tohto projektu organizujú pre študentov rôzne prednášky, školenia, tréningy, ktoré zlepšujú ich uplatniteľnosť na trhu práce, najmä rozvojom prenositeľných kompetencií. Ide najmä o prezentačné schopnosti, prácu s motiváciou, časový manažment, a pod. Samotný projekt súčasne stimuluje študentov k zmysluplnému využívaniu ich času a vytvára postupné väzby medzi zamestnávateľmi a študentmi, napr. sprostredkovaním tém záverečných prác, stáží a pod. Študenti, ktorí  priamo participujú na implementácií projektu, získavajú skúsenosti s organizovaním podujatí, riadením procesov, propagáciou a pod., čo má opäť pozitívny vplyv na ich ďalšie uplatnenie.	
Výstup:	-	Semináre, školenia pre študentov zamerané na rozvoj mäkkých zručností	
Nadväzujúce opatrenia:	-	Podpora rozvojových projektov zameraných na rozvoj prenositeľných kompetencií študentov / vzdelávania zameraného na potreby študenta	
Väzba na priority dokumentu:	-	Relevantnosť vzdelávania

Názov opatrenia:	8.	Revízia sústavy študijných odborov	
Trvanie:	2016-2018	
Stručný opis:	Sústava študijných odborov vymedzuje študijné odbory a ich obsah, v ktorých je možné uskutočňovať vysokoškolské vzdelávanie. Súčasné opisy študijných odborov často drobia oblasti poznania do príliš malého zamerania, podrobne vymedzujú podmienky na absolvovanie štúdia, čím sa konzervuje systém vysokoškolského vzdelávania v poznaní v minulosti a nevytvára sa dostatočný priestor na orientáciu do budúcna. Umožniť väčšiu diverzifikáciu vysokoškolského systému aj prostredníctvom rôzne zameraných študijných programov v rámci danej oblasti poznania je cieľom revízie sústavy študijných odborov. Zapojením zamestnávateľských zväzov a profesijných združení do revízie sústavy študijných odborov sa súčasne vytvorí priestor na lepšie zohľadnenie potrieb trhu práce a prenositeľných kompetencií.	
Výstup:	Upravené znenie opisov jednotlivých študijných odborov.
Zníženie počtu študijných odborov, v ktorých je možné uskutočňovať bakalárske študijné programy, najmenej o 20 %.	
Nadväzujúce opatrenia:	Nepredpokladajú sa.	
Väzba na priority dokumentu:	-	Relevantnosť vzdelávania

Názov opatrenia:	9.	Vypracovanie akčného plánu pre rozvoj doktorandského štúdia	
Trvanie:	2017	
Stručný opis:	Kvalitné doktorandské štúdium je základom pre kvalitný výskum a univerzitné prostredie v ďalších rokoch. I keď vysoké školy modernizovali svoju výskumnú infraštruktúru, pokračuje generačná obmena, v ostatných rokoch počet doktorandov klesá. Hlavným dôvodom je finančná stránka doktorandského štúdia. Z tohto dôvodu je potrebné vytvoriť podmienky na financovanie doktorandského štúdia v rámci grantových schém na podporu výskumu, čo vytvára priamu väzbu na zapojenie doktorandov do tvorivej činnosti vysokých škôl, ako aj zvážiť iné možné finančné mechanizmy aj v spolupráci so zamestnávateľskými zväzmi a profesijnými zduženiami. Osobitným problémom je právne postavenie doktoranda, či už z pohľadu jeho práv a povinností voči vysokej škole, ale aj z pohľadu jeho sociálneho zabezpečenia, čo má vplyv na atraktivitu doktorandského štúdia a akademickej kariéry ako takej. Ďalšou otázkou je samotný profil absolventa doktorandského štúdia, kde sa očakáva schopnosť doktoranda reflektovať aj súčasné požiadavky v oblasti popularizácie vedy a výskumu, či komerčné využitie výsledkov výskumu. Samozrejmosťou je aktívne zapojenie sa do medzinárodnej spolupráce. Pri tvorbe akčného plánu bude zohľadnená aj potreba otvorenosti vysokoškolského prostredia pre uchádzačov o doktorandské štúdium zo zahraničia. Kým, niektoré oblasti sú špecifické s ohľadom na nastavenie národnej právnej úpravy  a financovania tvorivej činnosti, v iných oblastiach je možné vychádzať zo Salzburských princípov.	
Výstup:	-	Akčný plán rozvoja doktorandského štúdia, vrátane vytvárania podmienok na zapojenie verejného a súkromného sektora	
Nadväzujúce opatrenia:	Implementácia akčného plánu	
Väzba na priority dokumentu:	-	Relevantnosť vzdelávania
-	Internacionalizácia
-	Vytváranie atraktívneho prostredia	

Názov opatrenia:	10.	Úprava systému sociálnej podpory študentov a zlepšenie podmienok ubytovania	
Trvanie:	2017 	
Stručný opis:	V nasledujúcom období sa ministerstvo primárne zameria na systém financovania študentských domovov.

V roku 2017 sa ministerstvo zameria na posúdenie alternatívnych možností k inštitucionálnej podpore ubytovania študentov v študentských domovoch. 	
Výstup:	-	Spravodlivejší systém financovania sociálnej podpory študentov	
Nadväzujúce opatrenia:	Zavedenie príspevku na ubytovanie pre študentov, ktorí nemajú možnosť bývať v študentskom domove	
Väzba na priority dokumentu:	-	Dostupnosť vysokoškolského vzdelávania

Názov opatrenia:	11.	Úprava systému financovania vysokých škôl	
Trvanie:	2016 – 2020	
Stručný opis:	V rámci prípravy metodiky rozpisu dotácií zo štátneho rozpočtu verejným vysokým školám na rok 2017 sa ministerstvo zameria na niekoľko oblastí:
-	V prípade dotácie na uskutočňovanie akreditovaných študijných programov na možnosť zavedenia stabilizačných mechanizmov, ktoré budú znižovať negatívne motivácie vysokých škôl v prípade prijímania uchádzačov na štúdium, najmä s ohľadom na demografický vývoj
-	V prípade dotácie na výskumnú, vývojovú a ďalšiu tvorivú činnosť na možnosti rozlíšenia špecifík jednotlivých vedných odborov a orientáciu podpory na excelentné aktivity a výstupy
Súčasne budú reflektované aj výstupy a odporúčania z ostatných opatrení.

V rámci prípravy na ďalšie úpravy a prestavbu systému financovania bude vyžadované zavádzanie kalkulácie nákladov na jednotlivé činnosti vysokých škôl podľa jednotných pravidiel. Zavedenie vierohodného mechanizmu kalkulácie nákladov považujeme za východisko pre kvalifikovanú diskusiu o zmenách v systéme financovania vysokoškolského vzdelávania pri riešení otázky čo má byť financované z verejných zdrojov a za koľko. V rámci inštitucionálneho financovania tvorivej činnosti budú hľadané mechanizmy lepšieho zohľadnenia rôznorodosti výstupov (základný výskum, výskum pre hospodársku prax, a pod.).	
Výstup:	-	Metodika rozpisu dotácií zo štátneho rozpočtu na rok 2017
-	Implementovaný systém kalkulácie nákladov na jednotlivé činnosti na verejných vysokých školách 	
Nadväzujúce opatrenia:	Pokračovanie úpravy systému v ďalších rokoch	
Väzba na priority dokumentu:	-	Dostupnosť vysokoškolského prostredia
-	Kvalita vysokoškolského vzdelávania
-	Podpora rôznorodosti prostredia	

Názov opatrenia:	12.	Zvyšovanie efektívnosti činností vysokých škôl	
Trvanie:	2016	
Stručný opis:	Ministerstvo v spolupráci s predstaviteľmi vysokých škôl vytvorí platformu s cieľom identifikovania činností, ktoré brzdia aktivitu a rozvoj vysokých škôl, prípadne vyvolávajú náklady, bez pridanej hodnoty pre samotné inštitúcie. Cieľom bude posúdiť opodstatnenosť takýchto činností a hľadať lepšie riešenia. Výstupy tejto aktivity budú využité pre lepšie nastavenie procesov, posúdenie, ktoré činnosti a kompetencie je potrebné definovať na národnej úrovni a ktoré je postačujúce ponechať na inštitucionálnu úroveň. Oblasť pôsobenia nie je vymedzená, záujem je prejsť problematiku nastavenia systému riadenia vysokoškolských inštitúcií, rozhodovanie o akademických právach a povinnostiach, problematika pracovno-právnych vzťahov, verejného obstarávania, či grantových schém. Keďže najmä z kapacitných dôvodov zrejme nebude možné sa súbežne venovať podrobne všetkým témam, medzi prvými témami sa budeme zaoberať otázkou verejného obstarávania.	
Výstup:	-	Identifikácia neefektívnych  / duplicitných / neopodstatnených činností  a návrh na ich zrušenie / optimalizáciu	
Nadväzujúce opatrenia:	-	Implementácia úprav systému
-	Rozpracovanie ďalších tém	
Väzba na priority dokumentu:	-	Vytváranie atraktívneho systému
-	Zvyšovanie efektívnosti a efektivity systému	

Názov opatrenia:	13.	Zjednodušenie právnej úpravy a umožnenie väčšej otvorenosti vysokoškolského systému	
Trvanie:	2016 – 2017
	
Stručný opis:	Ministerstvo pripraví návrh zákona, ktorý upraví podmienky pre vysoké školy najmä v nasledujúcich oblastiach:
-	Úprava podmienok zamestnávania vysokoškolských učiteľov (z pohľadu kvalifikačných požiadaviek pri obsadzovaní funkcií docent a profesor)
-	Otvorenie vnútorných grantových schém pre súkromné vysoké školy
-	Zjednodušenie tvorby a akreditácie spoločných študijných programov a medziodborových študijných programov
-	Odstránenie prekážok pre zavedenie modelu liberálnych štúdií
-	Úprava podmienok štúdia pre individuálnych záujemcov absolvujúcich časť štúdia za úhradu (freemover)
-	Nastavenie pravidiel na prechod medzi systémom vysokoškolského vzdelávania a programami postsekundárneho neterciárneho vzdelávania
-	Úprava vydávania dokladov o vzdelaní (používanie štátnych symbolov, doplnenie úrovne  kvalifikácie podľa SKRR)
-	Iné oblasti identifikované v rámci prác na jednotlivých opatreniach v komunikácií s verejnosťou	
Výstup:	-	Návrh zákona	
Nadväzujúce opatrenia:	Implementácia opatrení stanovených v zákone	
Väzba na priority dokumentu:	-	Zvyšovanie efektívnosti a efektivity systému
-	Internacionalizácia
-	Otvorenosť vysokoškolského prostredia
-	Relevantnosť vzdelávania
-	Podpora rôznorodosti prostredia	

Názov opatrenia:	14.	Podpora implementácie zmien vysokoškolského prostredia vzájomnou výmenou skúseností	
Trvanie:	2016 – 2018	
Stručný opis:	S ohľadom na vysokú mieru autonómie vysokoškolských inštitúcií ako aj jednotlivých zamestnancov, pre zmeny v oblasti vysokého školstva je potrebná ich implementácia na najnižších úrovniach, to znamená, nie je postačujúca činnosť na centrálnej úrovni, ak pozitívne efekty nie sú zohľadňované v každodennej činnosti vysokých škôl. Ministerstvo vytvorí podmienky na podporu seminárov a pracovných aktivít, na ktorých bude priestor podrobne diskutovať o implementácií jednotlivých opatrení v oblasti vysokého školstva, vzájomná výmena skúseností medzi vysokými školami a ministerstvom, či medzinárodnými expertmi, odborníkmi z praxe a zahraničnými vysokými školami. Súčasne tým ministerstvo získa spätnú väzbu na jednotlivé opatrenia a problémy/prekážky spojené s ich zavádzaním do praxe. Medzi prvé tri témy budú patriť vnútorné systémy zabezpečovania kvality, kreditový systém a vzdelávacie výstupy a vzdelávanie orientované na potreby študenta.
V rokoch 2016 a 2017 ministerstvo zorganizuje prvé dva zo série seminárov.	
Výstup:	-	Tri tematické semináre
-	Identifikovanie problémov s implementáciou vybraných opatrení	
Nadväzujúce opatrenia:	Konkrétne opatrenia sa vopred neplánujú, ako výstup jednotlivých aktivít sa predpokladajú odporúčania, ktoré môžu vyvolať ďalšie kroky	
Väzba na priority dokumentu:	-	Rozhodovanie založené na informáciách

Názov opatrenia:	15.	Podpora špičkových kolektívov	
Trvanie:	2017 – 2019	
Stručný opis:	V roku 2016 sa v nadväznosti na aktivitu Akreditačnej komisie dodatočne podporili špičkové kolektívy na vysokých školách za ich excelentnú výskumu prácu. I keď išlo o symbolickú podporu, zaznamenala pozitívny ohlas v rámci akademickej obce. Pokračovanie tejto podpory aj v roku 2017 a v ďalších do uskutočnenia nového hodnotenia tvorivej činnosti vysokých škôl, ale kvantitatívne na vyššej úrovni, bude mať pozitívny vplyv na atmosféru v akademickej komunite a motiváciu na zameranie sa na kvalitný výskum a vývoj. 	
Výstup:	-	Zlepšenie podmienok pre excelentné výskumné tímy	
Nadväzujúce opatrenia:	Plánované zmeny v inštitucionálnom financovaní nahradia ad hoc podporu.	
Väzba na priority dokumentu:	-	Vytváranie atraktívneho tvorivého prostredia