Dlhodobý zámer vo vzdelávacej, výskumnej, vývojovej, umeleckej a ďalšej tvorivej činnosti pre oblasť vysokých škôl do roku 2014

(1)	Podľa § 102 ods. 2 písm. b) zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o vysokých školách“) Ministerstvo školstva Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) vypracúva a každoročne aktualizuje dlhodobý zámer vo vzdelávacej, výskumnej, vývojovej, umeleckej a ďalšej tvorivej činnosti pre oblasť vysokých škôl (ďalej len „dlhodobý zámer ministerstva“). Dlhodobý zámer ministerstva prerokúva vláda Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“).

(2)	 Dlhodobý zámer ministerstva pozostáva zo siedmich častí. Prvá časť sa zaoberá poslaním vysokých škôl a jeho napĺňaním, druhá až piata časť sa zaoberá čiastkovými oblasťami vysokoškolskej politiky, pričom je zohľadnená štruktúra financovania verejných vysokých škôl, šiesta časť sa zaoberá prierezovými a ostatnými činnosťami vysokých škôl a posledná časť je sumárom dlhodobého zámeru ministerstva. 

(3)	Druhá až šiesta časť sú koncipované stručným pomenovaním súčasného stavu, definovaním zámeru ministerstva v danej oblasti a vymenovaním harmonogramu konkrétnych úloh, ktoré bude ministerstvo zabezpečovať pre plnenie zámeru v danej oblasti. Podrobnejšie údaje o súčasnom stave vysokého školstva v Slovenskej republike nie sú predmetom tohto dokumentu, ale sú uvedené v samostatných dokumentoch,) z ktorých ministerstvo pri príprave dlhodobého zámeru ministerstva vychádzalo. V prípade, že v predmetnej oblasti sú už určené úlohy a ciele inými dokumentmi, dlhodobý zámer ministerstva na tieto obvykle len odkazuje, ale už ich opätovne neuvádza.

(4)	Pri formulácií úloh ministerstvo zohľadnilo skutočnosť, že vysoké školy sú autonómne a samosprávne inštitúcie. Viaceré úlohy, ktoré bude ministerstvo iniciovať, budú založené na dobrovoľnom zapojení vysokých škôl a vhodnom motivovaní vysokých škôl na podieľaní sa na ich plnení, najmä prostredníctvom finančných nástrojov.

(5)	Odpočty plnenia dlhodobého zámeru bude ministerstvo zapracúvať v rámci výročných správ o stave vysokého školstva za jednotlivé roky, ktoré prerokúva vláda.)

1	Východiská

(6)	Vysoké školy majú v spoločnosti významné a v mnohom jedinečné poslanie. „Poslaním vysokých škôl je rozvíjať harmonickú osobnosť, vedomosti, múdrosť, dobro a tvorivosť v človeku a prispievať k rozvoju vzdelanosti, vedy, kultúry a zdravia pre blaho celej spoločnosti.“)

(7)	 Vysoké školy sú významnými
-	a výlučnými miestami výchovy vysokoškolsky vzdelaných odborníkov vo všetkých stupňoch vysokoškolského vzdelávania, ktorí sú pripravení na riešenie zásadných súčasných problémov slovenskej spoločnosti, a to v oblasti zvyšovania sociálnej a kultúrnej úrovne spoločnosti, ekonomického rastu, skvalitňovania životného prostredia a v ďalších oblastiach na regionálnej, celoštátnej ale aj medzinárodnej úrovni,
-	pracoviskami vedy, techniky, umenia a ďalšej tvorivej činnosti, 
-	zamestnávateľskými organizáciami v regiónoch, objednávateľom a poskytovateľom služieb,
-	strediskami vedecko-technického rozvoja regiónov a integrátorom výskumu a vývoja v regiónoch, najmä v oblasti aplikovaného výskumu,
-	spoločenskými a kultúrnymi centrami regiónov, podnecujúco pôsobiacimi na stav kultúrnosti jeho obyvateľov.

(8)	Vysoké školy majú nezastupiteľnú úlohu pri kultivácii mladej generácie a celej spoločnosti. Bezvýhradné a úplné odovzdávanie nadobudnutých vedomostí a zručností – takého drahého intelektuálneho kapitálu – potrebného na osobný život i na vykonávanie rozličných povolaní a odborných činností, sa deje v takomto rozsahu v celej spoločenskej praxi iba na akademickej pôde. Univerzitná kultúra má významný presah na formovanie študenta ako budúceho absolventa univerzity a občana – človeka a zamestnanca. Filantropické, spoločenské a sociálne aktivity univerzity významne formujú osobnosť študenta a spoluvytvárajú jeho motivačno-snahové a hodnotovo-postojové charakteristiky osobnosti. Utvárajú jeho postoje k štátnosti, národu, kultúre, ale aj k chudobe, iným kultúram alebo tvorbe a ochrane životného prostredia. 

(9)	Vysoké školy majú podstatnú úlohu v koncepcii vedomostnej spoločnosti. Vysoké školy majú kľúčovú úlohu pri napĺňaní základných cieľov Lisabonskej stratégie v Slovenskej republike a pri pokračovaní Bolonského procesu. Súčasťou modernizačného procesu vo vysokom školstve v Slovenskej republike je zvýšenie atraktívnosti slovenských vysokých škôl, a to nielen pre domáci podnikateľský sektor, ale v rozličných formách aj pre zahraničie. Zvýšenie atraktívnosti znamená najmä zvýšenie kvality vedy a vzdelávania na pôde vysokých škôl. Len potom sa slovenské vysoké školy stanú atraktívne pre domáci a zahraničný kapitál, aby tento bol ochotný investovať do spoločných projektov vedúcich k inováciám produktov s vysokým podielom tvorivej ľudskej práce ľahko uplatniteľných na domácom, ale aj medzinárodnom trhu práce.

(10)	Zvýšenie atraktívnosti znamená v akademickej oblasti najmä rozširovanie spolupráce pri uskutočňovaní výskumných projektov v spolupráci so zahraničnými vysokými školami, uskutočňovanie spoločných študijných programov, zvýšenie mobility medzi slovenskými a zahraničnými vysokými školami, a to študentov, ale aj vysokoškolských učiteľov.

(11)	Profil absolventa univerzity je potrebné inovovať a v mnohých odboroch prispôsobiť požiadavkám zamestnávateľov a rýchlym spoločenským zmenám. Vo všeobecnosti zamestnávatelia očakávajú od absolventov univerzity
-	odborné vedomosti a praktické zručnosti na výkon špecializovaných odborných činností v danom podniku,
-	dlhodobo udržateľný vysoký výkon a iniciatívu (vrátane nadčasovej práce),
-	flexibilita a schopnosť identifikovať a riešiť problémy,
-	uspokojenie z vykonávanej činnosti,
-	neustále sa vzdelávanie v predmete svojej vykonávanej činnosti (ďalšie, resp. celoživotné vzdelávanie),
-	schopnosť sociálnej interakcie so spolupracovníkmi orientovanej na tvorbu progresívnych medziľudských vzťahov,
-	schopnosť komunikovať v cudzom jazyku,
-	schopnosť udržiavať si dobrý zdravotný stav,
-	iné požiadavky vyplývajúce z podnikovej kultúry a predmetu činnosti.

(12)	Z pohľadu spoločenskej praxe je potrebné vytvoriť čo najväčší súlad medzi
-	doterajšou štruktúrou pracovných miest v ekonomike a prípravou kvalifikovaných pracovných síl pre vedomostnú spoločnosť definujúcu odvetvové priority,
-	požiadavkami na obsah vedomostí absolventov vysokých škôl od zamestnávateľov, ktoré sú mnohokrát zamerané na úzke špecializované činnosti a požiadavkou, aby nadobudnuté vzdelanie mohol absolvent vysokej školy využiť aj v iných povolaniach a odborných činnostiach, napríklad po odchode zahraničných zamestnávateľov na nové pracovné trhy,
-	spoločenskou požiadavkou na obsah vzdelania absolventa vysokej školy a požiadavkami zamestnávateľov tak, aby skoro nedochádzalo k prílišnej odbornej špecializácii, ktorá sa umožňuje zamestnať celoživotne iba v malej skupine povolaní a odborných činností, alebo aby k nej nedochádzalo príliš neskoro, čo zase vedie k nedostatočnej pripravenosti na výkon povolaní alebo odborných činností následne po skončení vzdelávania.

(13)	Z pohľadu ďalšieho smerovania vysokého školstva v Slovenskej republike je potrebné iniciovať a podporovať výskum samotného vysokého školstva a dosahov prijímaných opatrení na tento systém, ako aj dosahov spoločných iniciatív presadzovaných v rámci európskeho vysokoškolského priestoru. Ministerstvo bude v jednotlivých rokoch podporovať výskum a tvorbu prognóz, ktorých predmetom bude samotný vysokoškolský systém.

2	Poskytovanie vysokoškolského vzdelávania

(14)	 Vysoké školstvo v uplynulých rokoch pokračuje najmä v kvantitatívnom raste. Od roku 2002 vzniklo deväť súkromných vysokých škôl, jedna verejná vysoká škola a jedna štátna vysoká škola. Vojenská vysoká škola v Košiciach splynula s Technickou univerzitou v Košiciach.

(15)	 Jednotlivé vysoké školy pokračujú v rozširovaní ponuky študijných programov a vo vytváraní nových fakúlt a pracovísk. Týmto postupom sa zväčšuje ponuka na absolvovanie vysokoškolského štúdia, ale súčasne je tento rast len čiastočne sprevádzaný významnejším rastom vo výskumnej aktivite vysokých škôl, zmenami v štruktúre a v počtoch vysokoškolských učiteľoch. Väčšina nových vysokých škôl v uplynulom období vznikla odchodom časti vysokoškolských učiteľov z jedného pracoviska do nového pôsobiska, prípadne pôsobením jedného vysokoškolského učiteľa v rôznom rozsahu na viacerých vysokých školách. Vysoké školy sa tak nezameriavajú primárne na rozvoj a zlepšovanie podmienok už existujúcich činností, ale uprednostňujú rozširovanie svojej ponuky vzdelávania.

(16)	Trh práce len v malej miere zohľadňuje zmenu systému vysokoškolského vzdelávania na trojstupňový. Ministerstvo predpokladá, že väčšina absolventov bakalárskych študijných programov uprednostní pred uplatnením sa na trhu práce pokračovanie v štúdiu na vysokej škole.

(17)	Ministerstvo považuje za dôležité zamerať sa na kvalitu poskytovaného vysokoškolského vzdelávania pri zachovaní jeho dostupnosti, iniciovať projekty na lepšie prepojenie študijných programov s potrebami praxe, zamerať sa na meranie výstupov vzdelávania a v súvislosti s demografickým vývojom a s očakávanými zmenami v štruktúre hospodárstva a požiadavkami na pracovnú silu hľadaním metód vzdelávania, ktoré budú zamerané na občanov strednej a staršej generácie s dlhoročnými pracovnými skúsenosťami.

2.1	Kvalita poskytovaného vzdelávania
 
(18)	Súčasný systém zabezpečovania kvality vysokoškolského vzdelávania je založený na kritériách používaných pri činnosti Akreditačnej komisie, ktorá je v postavení poradného orgánu vlády. I keď zákon upravuje aj vnútorné mechanizmy na zabezpečovanie kvality v rámci vysokých škôl (každoročné hodnotenie vypracúvané vedeckými radami vysokých škôl, anonymný dotazník pre študentov), len niektoré vysoké školy majú vypracované pravidlá a systém sledovania a zlepšovania kvality svojich činností. Na systéme vnútornej kvality a ňom nadväzujúcom systéme externého hodnotenia sú založené Štandardy a odporúčania na zabezpečovanie kvality v Európskom vysokoškolskom priestore.)

(19)	Vysoké školy prechádzajú procesom komplexnej akreditácie, v rámci ktorého dochádza k ich hodnoteniu, ale aj k opätovnej akreditácii jednotlivých činností vysokých škôl. Týmto procesom je zabezpečené periodické externé hodnotenie vysokých škôl a overovanie plnenia minimálnych podmienok pre činnosť vysokých škôl. Medzi doterajšie negatívne postrehy súvisiace s týmto procesom patrí jeho administratívna náročnosť, čo súvisí aj s nemožnosťou využitia výsledkov z vnútorného systému zabezpečovania kvality vysokej školy.) Zámerom ministerstva bude proces komplexných akreditácií z administratívneho hľadiska zjednodušiť a sprehľadniť.

(20)	Prvé komplexné akreditácie činností vysokých škôl – ako mimoriadne významné periodické externé hodnotenie – boli na všetkých verejných a štátnych a na štyroch súkromných vysokých školách ukončené v období 8. 1. 2009 až 19. 3. 2010. Akreditačná komisia získala pri posudzovaní všetkých študijných programov vysokých škôl veľmi dobrý obraz o tom, čo slovenské vysoké školy v súčasnosti dokážu ponúknuť v oblasti vysokoškolského vzdelávania. V rámci tejto činnosti sa komisia oboznámila aj s reálnym a aktuálnym výskumným potenciálom vysokých škôl v jednotlivých odboroch, keďže nevyhnutnou podmienkou úspešného uskutočňovania tretieho (doktorandského) stupňa štúdia a čoraz viac - v súlade s Bolonským procesom - aj druhého stupňa, je predloženie najlepších výsledkov z danej oblasti výskumu.

(21)	Členovia Akreditačnej komisie sú najmä z prostredia vysokých škôl. Táto skutočnosť čiastočne obmedzuje možnosti Akreditačnej komisie hodnotiť vysoké školy z pohľadu potrieb zamestnávateľov, rozvoja regiónov a pod. a do popredia sa dostáva akademický pohľad. Súčasne nie je zabezpečené vzdelávanie členov Akreditačnej komisie, najmä v oblasti systémov zabezpečovania kvality. Súčasná právna úprava nedostatočne rieši konflikt záujmov, ktorý pri činnosti Akreditačnej komisie vzniká,  a odmeňovanie členov Akreditačnej komisie a jej pracovných skupín za vykonávanú činnosť.

(22)	Do zákona o vysokých školách bola zakomponovaná povinnosť vysokých škôl monitorovať dosahovanú úroveň študentov formou pravidelných správ prerokúvaných Akreditačnou komisiou. Z hľadiska uplatnenia tohto nástroja je v súčasnosti potrebné jeho inštitucionálna podpora, najmä v podobe vytvorenia štandardov na jeho uplatňovanie a podpora jeho zavádzanie v rámci vysokých škôl. Zároveň je potrebné posúdiť, či počet študentov v študijných programoch je zodpovedajúci v nadväznosti na pracovné zaťaženie osoby garanta, spojené s garantovaním študijných programov a ďalšími úlohami.

(23)	Ministerstvo považuje za dôležitý aspekt kvality poskytovaného vzdelávania aj kontrolu jej dodržiavania, napr. z pohľadu priebehu štúdia na vysokej škole, alebo z pohľadu jeho personálneho či materiálneho zabezpečenia. Preto bude ministerstvo iniciovať posilnenie možností využívania kontrolných mechanizmov a nástrojov na vyvodzovanie zodpovednosti v prípadoch, ak vysokoškolské vzdelávanie nie je poskytované v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi. Na tento účel ministerstvo zabezpečí dobudovanie registrov, čo zlepší sledovanie informácií a možnosti porovnávania informácií poskytnutých vysokými školami s informáciami v registroch a podporí inštitucionalizáciu a posilnenie právomocí Akreditačnej komisie. Podpora týchto preventívnych opatrení zo strany ministerstva vyplýva z vykonaných kontrol na vysokých školách, zameraných na dodržiavanie všeobecne záväzných právnych predpisov na úseku vysokého školstva.

(24)	Zámerom ministerstva v oblasti kvality vysokoškolského vzdelávania je, aby vysoké školy mali vytvorené a aktívne využívali nástroje na odhaľovanie nedostatkov poskytovaného vysokoškolského vzdelávania, na monitorovanie pokroku študentov vo vzdelávacom procese a inováciu metód a obsahu vzdelávania podľa meniacich sa potrieb študentov a zamestnávateľov.

(25)	Pri plnení uvedeného cieľa bude ministerstvo plniť najmä tieto úlohy:
a)	Ministerstvo finančne podporí projekty vysokých škôl na zavedenie nástrojov na zabezpečovanie kvality, ktorých výsledkom budú podklady pre komplexné akreditácie.
T: rok 2010 – 2011
b)	Ministerstvo podporí právnu úpravu, aby vysoká škola prípadne súd mohli na základe vlastného podnetu alebo podnetu ministerstva rozhodnúť o odňatí vysokoškolského diplomu, ak bolo preukázané nesplnenie študijných povinností, pričom v konaní by bolo predkladané stanovisko komisie so zastúpením ministerstva.
T: december 2011
c)	Ministerstvo na základe výstupov z komplexných akreditácií činností vysokých škôl upraví a sprísni kritériá na akreditáciu jednotlivých činností vysokej školy pri zvýšení dôrazu na kvalitu výskumu na vysokých školách tak, aby akreditácia bola podmienená existujúcim systémom zabezpečovania kvality v rámci vysokej školy a akreditácia jednotlivých činností vysokej školy a ich evalvácia v rámci komplexnej akreditácie nadväzovali na vnútorné nástroje zabezpečovanie kvality.
T: december 2011
d)	Ministerstvo podporí sprísnenie právnej úpravy na uskutočňovanie študijných programov na pracoviskách mimo sídla fakulty, resp. vysokej školy.
T: december 2011
e)	Ministerstvo zváži prijatie takej právnej úpravy, ktorá by  umožňovala uskutočňovať vysokej škole doktorandské študijné programy až vtedy, ak má už vlastných absolventov druhého stupňa a obdobne  habilitačné konanie a inauguračné konanie až keď má vlastných absolventov tretieho stupňa.
T: december 2011

2.2	Obsah a metódy vzdelávania

(26)	Podľa zákona o vysokých školách sa vysokoškolské vzdelávanie poskytuje dennou alebo externou formou.) Podstatou externej formy je, že študent sa denne nezúčastňuje na vzdelávacích činnostiach a ide prevažne o samostatné štúdium a konzultácie. To vyžaduje osobitné požiadavky na metódu a priebeh štúdia, ale aj priebežné sledovanie pokroku študenta.

(27)	Absolvovaním študijného programu sa získava vysokoškolské vzdelanie v niektorom zo študijných odborov. Obsah študijného odboru, teda obsah a rozsah vedomostí, schopností a zručností, ktoré profilujú absolventa, sú obsiahnuté v opise študijného odboru.

(28)	Na zlepšenie voľného pohybu pracovnej sily v Európskeho spoločenstva bolo schválené odporúčanie o vytvorení Európskeho kvalifikačného rámca a o spôsobe jeho implementácie v členských štátoch Európskej únie.) Ten umožní podporiť mobilitu pracovnej sily, sprístupniť celoživotné vzdelávanie širokej verejnosti,  pomôže jednotlivcom v procese zvyšovania ich kvalifikácie a v lepšej orientácii a porozumení získaným kvalifikáciám. Jeho implementácia v Slovenskej republike si vyžaduje úpravu opisov študijných odborov a profilov študijných programov tak, aby sa do popredia dostali výstupy a výsledky vzdelávania.

(29)	Pri súčasných podmienkach nie je možná udržateľnosť dostupnosti vysokoškolského vzdelávania v súčasnom rozsahu (44,93 % podiel novoprijatých v dennej forme štúdia na populácii 19-ročných v roku 2008), bez obmedzenia dostupnosti na prvý stupeň vysokoškolského vzdelávania a súčasne profilácie podstatnej časti študijných programov k príprave na trh práce a nie  na ďalšie štúdium.

(30)	K úspešnému dovŕšeniu zavedenia trojstupňového systému vysokoškolského vzdelávania je potrebné vytvoriť dopyt na trhu práce po absolventoch bakalárskych študijných programov, čo je možné zabezpečiť len v úzkej spolupráci so zamestnávateľmi. Ministerstvo bude iniciovať pravidelný dialóg medzi zamestnávateľmi a vysokými školami, s cieľom lepšej profilácie absolventov na potreby trhu práce, ako aj na vytváranie väzieb vo výskume.

(31)	Na rozdiel od nižších stupňov vzdelávania, v prípade vysokých škôl neexistujú centrálne vzájomné porovnávania dosahovaných výsledkov študentov. Neexistencia takéhoto porovnávania obmedzuje možnosti spoločnosti a uchádzačov o štúdium identifikovať slabé a silné stránky poskytovaných študijných programov, resp. súlad dosiahnutých výsledkov vzdelávania s profilom absolventa deklarovaným vysokou školou. Za pozitívny príklad v tejto oblasti možno považovať projekt Young talents, ktorý bol zameraný na študentov ekonomických fakúlt.

(32)	Pri internacionalizácii vysokoškolského vzdelávania, vedy a výskumu prispeje podporovanie jazykových schopností v angličtine ako oficiálneho jazyka medzinárodného výskumu, nakoľko znalosť angličtiny sa stala nevyhnutnou podmienkou účasti v medzinárodných výskumných aktivitách.1) Zároveň atraktívne študijné programy v angličtine, resp. iných cudzích jazykoch priaznivo vplývajú na študentskú mobilitu, a to v oboch smeroch.

(33)	Ku skvalitňovaniu a k inováciám obsahu vysokoškolského vzdelávania prispeje aj udržiavanie kontaktov vysokých škôl s ich absolventmi. Aktívne spolky absolventov sú zdrojom cenných informácií (požiadavky trhu práce, problémy praxe, ...) a partnerstiev pre vysoké školy. Len niektoré vysoké školy/fakulty sú aktívne v tejto oblasti.

(34)	Zámerom ministerstva je, aby obsah vzdelávania, ako aj používané metódy vzdelávania zabezpečili pripravenosť absolventov vysokoškolského vzdelávania na trh práce a prenos najnovších poznatkov do praxe. Aby absolventi bakalárskych študijných programov mali uplatnenie na trhu práce a absolventi študijných programov druhého a tretieho stupňa vysokoškolského vzdelávania boli schopní v primeranej miere zabezpečovať inovácie v pracovných postupoch a produktoch zamestnávateľa a boli zamestnávateľom využívaní primárne na tento účel.

(35)	Pri napĺňaní uvedeného zámeru bude ministerstvo plniť najmä tieto úlohy:
a)	Ministerstvo bude iniciovať projekty, ktorých cieľom bude zavedenie pravidelného dialógu medzi zamestnávateľmi a vysokými školami s cieľom inovovania obsahu študijných programov, najmä k úprave bakalárskych študijných programov tak, aby ich absolventi boli plnohodnotne pripravení na uplatnenie na trhu práce a len časť z nich pokračovala hneď po získaní vysokoškolského vzdelania prvého stupňa v ďalšom štúdiu na vysokej škole. 
T: postupne od roku 2010
b)	Ministerstvo zabezpečí aktualizáciu sústavy študijných odborov Slovenskej republiky vrátane opisov študijných odborov a bude spolupracovať na úprave katalógov pracovných činností pri výkone práce vo verejnom záujme tak, aby sa zohľadňovali požiadavky na vzdelávanie k trvalo udržateľnému rozvoju) a boli definované výstupy vzdelávania v súlade s Európskym kvalifikačným rámcom.6)
T: postupne od roku 2010
c)	Ministerstvo v rámci reformy vzdelávania bude iniciovať projekt prestavby prípravy pedagogických zamestnancov na nové potreby vzdelávania a zlepšenie podmienok pre pedagogický výskum.
T: 2011
d)	Ministerstvo bude iniciovať v spolupráci so zamestnávateľmi projekty, ktorých cieľom bude zmonitorovať pripravenosť absolventov vysokých škôl na uplatnenie sa na trhu práce a bude motivovať vysoké školy, aby sa do nich zapojili.
T: 2012
e)	Ministerstvo bude podporovať projekty vysokých škôl, zamerané na systematický zber informácií o uplatnení svojich absolventov a súladu ich profilu s požiadavkami trhu práce.
T: 2012
f)	Ministerstvo bude podporovať takú prax vysokých škôl, aby súčasťou bakalárskych študijných programov, najmä profesijne orientovaných, bola odborná prax študentov vo väčšom rozsahu, ako je to doteraz.
T: 2012
g)	Ministerstvo podporí aktivity a nástroje na zlepšovanie komunikačných schopností vysokoškolských pedagógov v anglickom jazyku.
T: 2012

2.3	Účastníci vzdelávania

(36)	V uplynulých rokoch dosahoval počet maturantov maximálne hodnoty. Nasledujúce roky bude charakterizovať klesajúci počet maturantov), ktorí tvoria podstatnú časť uchádzačov o štúdium na vysokej škole. Vysoké školy budú musieť prehodnotiť ponuku študijných programov, resp. zamerať sa na nové cieľové skupiny, ktoré sú už aktívne na trhu práce, a týmto prispôsobiť obsah štúdia a najmä metódy vzdelávania.

(37)	Uchádzači o štúdium nemajú pri výbere študijných programov dostatok informácií o podmienkach štúdia na vysokej škole a organizácii štúdia samotného. Zároveň sa však uchádzači o štúdium málo zaujímajú o informácie, ktoré sú k dispozícii (napr. formou komunikácii so študijnými oddeleniami prípadne elektronickými zdrojmi informácií). Najmä uchádzači o externú formu štúdia nemajú vopred záruky zo strany vysokej školy, že bude možné skĺbiť ich pracovné povinnosti so štúdiom na vysokej škole.

(38)	Zákon upravuje práva a povinnosti študentov vysokých škôl, súčasne ponecháva na vysokých školách, aby v rámci svojej autonómnosti vo svojich vnútorných predpisoch upravili niektoré ďalšie práva a povinnosti súvisiace so štúdiom na vysokej škole. Zákon na jednej strane dáva študentovi právo slobodne vyjadrovať svoje názory a pripomienky k vysokému školstvu, ale neexistujú odporúčané štandardy, ktoré by upravovali prešetrenie v prípade, ak by sa študent za takéto prejavy cítil poškodený. Rovnako súčasná právna úprava neupravuje právo na opravný prostriedok v prípade vylúčenia zo štúdia, či niektorých iných rozhodovacích procesoch o akademických právach a slobodách študentov.

(39)	Zámerom ministerstva je, aby sa vysoké školy prispôsobili v ponuke študijných programov k očakávaným zmenám v štruktúre uchádzačov o štúdium spôsobených demografických vývojom a požiadavkám trhu práce. Aby študenti vysokých škôl mali  vo vzdelávacom procese postavenie partnera a v rámci podporných činností klienta vysokej školy.

(40)	Pri napĺňaní uvedeného zámeru sa ministerstvo v nasledujúcom období zameria najmä na:
a)	Vypracovanie štandardov na zverejňovanie informácií o študijných programoch, ich priebehu a organizácií štúdia, so zameraním na zjednodušenie výberu študijného programu podľa požiadaviek uchádzača. 
T: september 2011
b)	Iniciovanie projektov zabezpečujúcich ďalšie vzdelávanie najmä administratívnych zamestnancov vysokých škôl s cieľom profesionalizácie ich činnosti a k zlepšovaniu ich prístupu k študentom a uchádzačom o vysokoškolské vzdelávanie (budovanie firemnej kultúry v rámci vysokej školy).
T: január 2012 
c)	Vypracovanie štandardov a odporúčaní na zabezpečenie rozhodovania o právach a povinnostiach študentov, ako aj hodnotenia jeho študijných výsledkov.
T: október 2011
d)	Zapracovanie do kritérií na akreditáciu študijných programov v externej forme požiadavky na osobitné posúdenie zvolenej metódy vzdelávania a podmienok na uchádzačov o štúdium, aby bola zabezpečené požadované výstupy vzdelávania.
T: december 2010
e)	Podpora projektov vysokých škôl na prispôsobenie študijných programov a vzdelávacích metód k zmenám v štruktúre uchádzačov o štúdium na vysokej škole a požiadavkám trhu práce.
T:  2013
f)	Postupné zvyšovanie akademickej mobility študentov vysokých škôl s cieľom, aby najmenej polovica študentov absolvovala aspoň jeden semester/trimester na inej vysokej škole, resp. boli študentmi spoločného študijného programu.
T: postupne do roku 2014

2.4	Poskytovatelia vzdelávania

(41)	Obsadzovanie miest vysokoškolských učiteľov a funkcií docentov a profesorov je založené na výberových konaniach väčšinou na určitý čas. Nastavené pravidlá sú predpokladom, že na vysokej škole pôsobí len vysokoškolský učiteľ, ktorý najlepšie obstál vo výberovom procese a súčasne zabezpečuje, že ak vysokoškolský učiteľ vo funkcii docenta alebo profesora, kontinuálne nedosahuje výsledky vo vzdelávacej a výskumnej činnosti, najneskôr uplynutím piatich rokov, svoje postavenie neobháji. Uvedený princíp v praxi úplne nefunguje, čo spôsobené viacerými dôvodmi:
a)	ponechaním paralelného udeľovania vedecko-pedagogických alebo umelecko--pedagogických titulov docent a profesor,
b)	previsom ponuky miest vysokoškolských učiteľov nad dopytom po ich obsadení,
c)	nízkou mobilitou pracovnej sily v rámci Slovenskej republiky,
d)	absenciou vysokoškolských učiteľov zo zahraničia, 
e)	utváraním štruktúry miest vysokoškolských učiteľov nie podľa potreby na zabezpečenie činností vysokej školy, ale podľa kvalifikačnej štruktúry zamestnancov vysokej školy, a ďalšie.

(42)	Vo viacerých študijných odboroch nemajú vysoké školy pripravených vysokoškolských učiteľov, ktorí by spĺňali kvalifikačné predpoklady na garantovanie študijných programov a v nasledujúcich rokoch bude jednotlivé vysoké školy postihovať dôsledok generačnej medzery.1) Navrhne sa, aby Akreditačná komisia mala možnosť pravidelne vyhodnocovať plnenie kritérií habilitačných a inauguračných konaní vysokou školou. Ministerstvo bude podporovať právnu úpravu, podľa ktorej vysoká škola predloží návrh na nového garanta študijného programu až po uplynutí istého obdobia jeho pôsobenia na tejto vysokej škole na ustanovený týždenný pracovný čas, diferencovane podľa stupňa vysokoškolského vzdelávania.

(43)	Zámerom ministerstva v tejto oblasti je, aby vysoké školy mali aktívnu personálnu politiku, prostredníctvom ktorej získavajú tých najlepších vysokoškolských učiteľov podľa prehľadných kritérií výberu (najmä úspechy vo výskume, v publikačnej či vzdelávacej činnosti, medzinárodné pôsobenie, schopnosť získavania finančných prostriedkov na riešenie výskumných úloh), aby vysokoškolskí učitelia pravidelne aktualizovali obsah štúdia v súlade s výsledkami, ktoré dosahujú vo výskume a vývoji a so svetovým vývojom v odbore a boli aktívne zapojení do riešenia výskumných projektov.

(44)	Ministerstvo v tejto oblasti bude plniť najmä nasledujúce úlohy:
a)	V rámci poskytovania dotácií vysokým školám bude ministerstvo pozitívne zohľadňovať mobilitu vysokoškolských učiteľov na vysokých školách v zahraničí, resp. na stážach v podnikoch a kvalitu jeho práce.
T: 2011
b)	Ministerstvo navrhne sprehľadnenie systému udeľovania vedecko-pedagogických titulov pričom podporí zahraničnú mobilitu ako jednu z podmienok  získania titulu a sprehľadnenie vytvárania funkčných miest vysokoškolských učiteľov.
T: december 2011

3	Výskum a vývoj na vysokých školách

(45)	Vysokoškolské vzdelávanie je špecifické tým, že sa vyžaduje jeho úzke prepojenie na aktuálne výsledky výskumu a výskum ako taký.

(46)	Vysoké školy a ich súčasti zaostávajú v medzinárodných porovnaniach zaoberajúcimi sa výsledkami vo výskumnej činnosti. Dôvodmi sú najmä nedostatočné financovanie a zastaraná infraštruktúra výskumu a vývoja, ako aj historický vývoj a podmienky, za ktorých vznikali jednotlivé vysoké školy.1)

(47)	V rámci podpory financovanej zo štrukturálnych fondov sa modernizuje infraštruktúra výskumu a vývoja v rámci vysokých škôl tak, aby vysoké školy mohli plniť strategické úlohy, ktorými sú najmä 
a)	uskutočňovanie poznávania a objavovanie nového poznania prostredníctvom výskumu, vývoja, umenia a ďalšej tvorivej činnosti,
b)	šírenie poznania prostredníctvom vzdelania,
c)	šírenie poznania prostredníctvom informačných a komunikačných technológií,
d)	aplikácia výsledkov poznania v inováciách (v technických a spoločenských dielach).

(48)	Vysoké školy len postupne hľadajú možnosti spolupráce s priemyslom, k využívaniu patentov a výnosov z licencií, čo sú prirodzené zdroje výnosov v systéme viaczdrojového financovania.
 
(49)	Zákon o vysokých školách, ale aj zákon č. 172/2005 o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja a o doplnení zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov osobitne upravujú špecializované výskumné, vývojové a umelecké pracoviská vysokých škôl a špecializovaných organizácií výskumu, čím boli odstránené právne prekážky na aktívnejšiu úlohu vysokých škôl v prenose poznatkov z vysokých škôl do hospodárskej praxe či osobitným podmienkam pre doktorandov.

(50)	Verejné vysoké školy získavajú účelovú a inštitucionálnu podporu na uskutočňovanie výskumu a vývoja. Tým je možné predpokladať priaznivý vplyv na pritiahnutie mladých výskumníkov späť do SR. Inštitucionálna podpora bude zabezpečovaná najmä súťaživým spôsobom prostredníctvom interných grantových schém ministerstva: 
a)	Vedeckou grantovou agentúrou Ministerstva školstva Slovenskej republiky a Slovenskej akadémie vied (VEGA) – ako poradný orgán ministra školstva a pomocný orgán Predsedníctva Slovenskej akadémie vied (ďalej len „SAV“) na výber projektov verejných vysokých škôl a SAV zabezpečujúca koordináciu výberu a hodnotenia projektov základného výskumu,
b)	Kultúrnou edukačnou grantovou agentúrou Ministerstva školstva Slovenskej republiky (KEGA) – zabezpečujúca podporu projektov na vydávanie vysokoškolských skrípt, učebníc a ďalšie aktivity zabezpečujúce pedagogický proces na vysokých školách.

(51)	Podpora v rámci agentúry KEGA sa zameria na projekty aplikovaného výskumu v oblasti školstva a tvorivého umenia, iniciované riešiteľmi z verejných vysokých škôl alebo ministerstvom v stanovených tematických oblastiach: problematika vzdelávania minorít s cieľom vytvárania podmienok na tvorbu nových študijných programov, výskum reálnych edukačných podmienok výchovy a vzdelávania rómskych a sociálne znevýhodnených detí a žiakov, problematika sociálnej inklúzie, problematika výchovy a vzdelávania národnostných menšín, podpora výchovy ku zdraviu, prevencia látkových a nelátkových závislostí,  problematika celoživotného vzdelávania.

(52)	Zámerom ministerstva v tejto oblasti je zvyšovať podiel výnosov vysokých škôl, získaných v rámci riešenia výskumných projektov k výnosom z dotácií na poskytovanie akreditovaných študijných programov a postupné znižovanie podielu finančných prostriedkov, získaných v rámci inštitucionálnej podpory k finančným prostriedkom získaných v rámci účelovej podpory.

(53)	V roku 2007 vláda schválila Dlhodobý zámer štátnej vednej a technickej politiky do roku 2015. Problematikou vedy a výskumu sa zaoberá aj Národný program reforiem Slovenskej republiky na roky 2008 – 2010. V rámci plnenia týchto stratégií, resp. na ne nadväzujúcich dokumentov, bude zabezpečené aj plnenie zámeru ministerstva pre vysoké školy. Zároveň v rámci metodiku rozpisu dotácií zo štátneho rozpočtu verejným vysokým školám sa bude zvyšovať podiel finančných prostriedkov delených podľa výkonu vo vede.

4	Rozvoj vysokých škôl

(54)	Zákon o vysokých školách upravuje systémové riešenia zabezpečujúce rozvoj vysokých škôl. Jednotlivé vysoké školy si vypracúvajú dlhodobé zámery, v rámci ktorých definujú svoju stratégiu a potreby pre najbližšie roky. Tieto zámery sú prerokúvané s ministerstvom, ktoré vypracúva dlhodobý zámer ministerstva. Zistenia ministerstva v rámci prerokúvania dlhodobých zámerov vysokých škôl je možné premietnuť do prípravy štátneho rozpočtu na jednotlivé roky a následne v rámci poskytovania dotácie na rozvoj vysokej školy.
 
(55)	V období, ktorého sa dlhodobý zámer ministerstva týka, bude rozvoj vysokých škôl finančne podporovaný najmä prostredníctvom Operačného programu Vzdelávanie a Operačného programu Výskum a vývoj (ďalej len „operačné programy“), ktoré majú definované svoje prioritné osi a ciele.

(56)	Nad rámec uvedenej podpory sa ministerstvo zameria najmä na podporu projektov centrálneho charakteru, ktoré nebude možné financovať v rámci operačných programov a súvisia najmä s plnením dlhodobého zámeru ministerstva.

(57)	Priority, na ktoré sa ministerstvo sústredí v nadchádzajúcom období, sú určené v jednotlivých častiach dlhodobého zámeru ministerstva. Okrem nich sa v rámci možností bude podporovať znižovanie nákladov na chod vysokých škôl (prevádzkové náklady, náklady na administratívu, ...), využívanie príležitostí (napr. poskytovanie ďalšieho vzdelávania, užšia spolupráca s praxou, projekty pre absolventov, poskytovanie vzdelávania cudzincom, ...), budovanie zázemia pre študentov a vysokoškolských učiteľov (študentské domovy, univerzitné kampusy).

(58)	Zámerom) ministerstva v oblasti rozvoja vysokých škôl je podpora rozvoja vysokých škôl uskutočňovať na základe vopred definovaných pravidiel, na základe pravidelného prerokúvania dlhodobého zámeru vysokých škôl a jeho aktualizácií, vyhodnocovania jeho napĺňania, za spolufinancovania rozvojových projektov vysokou školou z vlastných zdrojov.

(59)	V rámci plnenia dlhodobého zámeru sa ministerstvo zameria najmä na tieto úlohy:
a)	Určenie pravidiel prerokúvania dlhodobých zámerov vysokých škôl.
T: máj 2010
b)	Prerokovanie dlhodobých zámerov s jednotlivými vysokými školami.
T: každoročne od roku 2011
c)	Zohľadnenie požiadaviek na rozvojové projekty vysokých škôl v rámci tvorby rozpočtu verejnej správy na jednotlivé roky.
T: každoročne v rámci prípravy rozpočtu verejnej správy, od roku 2011.

5	Sociálna podpora študentov vysokých škôl

(60)	Sociálna podpora študentov je zabezpečovaná prostredníctvom rezortu školstva (sociálne a motivačné štipendiá, príspevky na ubytovanie študentov a stravovanie), rezortu ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny (prídavky na dieťa, sirotské dôchodky, aktivačný príspevok k dávke v hmotnej núdzi), ale aj iných nástrojov (daňový bonus, zľavy v doprave, pôžičky zo Študentského pôžičkového fondu).
 
(61)	Priama forma sociálnej podpory študentov je založená najmä na poskytovaní sociálnych a motivačných štipendií študentom vysokých škôl. Vysoké školy len v malej miere poskytujú štipendiá a pôžičky z vlastných zdrojov.

(62)	Pravidlá na poskytovanie motivačných štipendií sa zmenili tak, že vysoké školy si utvárajú vlastné podmienky na ich poskytovanie. Takýto systém je skôr charakteristický pre štipendiá z vlastných zdrojov vysokej školy, a preto sa pretransformuje na systém motivácie vysokej školy k poskytovaniu štipendií mimo účelovo poskytnutých finančných prostriedkov.

(63)	I keď ministerstvo každoročne zabezpečuje vypracovanie sociálnej sondy, v rámci ktorej sa skúmajú sociálne podmienky študentov vysokých škôl, v súčasnosti neexistuje dostatočne rozsiahly výskum, ktorý by zodpovedal na otázku, aká veľká je skupina obyvateľov, ktorá má predpoklady na riadne skončenie vysokoškolského štúdia, ale z ekonomických dôvodov je jej takéto štúdium nedostupné. Pre tvorbu politiky v tejto oblasti bude potrebné určiť túto skupinu obyvateľov a následne prijať potrebné opatrenie na zabezpečenie jej dostupnosti k vysokoškolskému vzdelaniu.

(64)	Pomer ubytovacej kapacity vysokých škôl k počtu študentov nie je rozložený rovnomerne. Súčasný systém zameraný na poskytovanie príspevkov na ubytovanie financovaním poskytovateľa ubytovania tak pre niektoré skupiny študentov nie je optimálny. Z týchto dôvodov ministerstvo prehodnotí v nasledujúcom období efektívnosť tohto nástroja sociálnej podpory študentov, keďže dostupné ubytovanie je základným predpokladom pre slobodný výber vysokej školy.

(65)	Zámerom ministerstva v oblasti sociálnej podpory študentov je zabezpečenie systému, ktorý umožní štúdium na vysokej škole každému uchádzačovi bez ohľadu na jeho ekonomické podmienky a umožní vysokým školám vytvorenie kvalitných podmienok na štúdium  pre študentov.

(66)	V rámci plnenia zámeru v oblasti sociálnej podpory študentov sa ministerstvo sústredí na tieto úlohy:
a)	Vypracovanie alternatív poskytovania príspevkov na ubytovanie a ich dosahov na študentov.
T: október 2010
b)	Vypracovanie analýzy na určenie skupiny obyvateľov, pre ktoré je z ekonomických dôvodov vysokoškolské štúdium nedostupné.
T: december 2011 
c)	V rámci rozpisu dotácií verejným vysokým školám zo štátneho rozpočtu zaviesť motivačné mechanizmy na zvýšenie finančných prostriedkov, využívaných na poskytovanie štipendií z vlastných zdrojov vysokých škôl a ukončenie poskytovania účelových finančných prostriedkov na poskytnutie motivačných štipendií.
T: od roku 2012

6	Ďalšie oblasti činnosti vysokých škôl

(67)	Vysoké školy sa vo svojej činnosti riadia najmä zákonom č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Tento zákon upravuje vznik vysokých škôl, poskytovanie vysokoškolského vzdelávania, hospodárenie verejných vysokých škôl, financovanie verejných vysokých škôl, sociálnu podporu študentov vysokých škôl a ďalšie oblasti.

(68)	Vysoké školy ako tvorcovia nového poznania a objavov majú nezastupiteľnú úlohu v systéme ďalšieho vzdelávania. Tento svoj potenciál v súčasnosti nevyužívajú v plnej miere, čím prichádzajú o výnosy z ďalšieho vzdelávania. Súčasne vznikajú aj iniciatívy v rámci jednotlivých rezortov, keď ďalšie vzdelávanie zamestnancov zabezpečujú osobitné právnické osoby – napríklad v prípade sudcov a prokurátorov Justičná akadémia, v prípade pedagogických zamestnancov sa na systéme ďalšieho vzdelávania podieľajú aj rezortné inštitúcie.

(69)	Samotné vysoké školy v malej miere venujú pozornosť ďalšiemu vzdelávaniu svojich zamestnancov, a to vrátane vysokoškolských učiteľov, ktorí nemajú možnosť pravidelného vzdelávania vo vysokoškolskej pedagogike, didaktike, prípadne andragogike. Takáto príprava chýba aj v prípade doktorandov v dennej forme, ktorí sú zákonom zapojení do pedagogického procesu.

(70)	Východiskom zákona o vysokých školách z roku 2002 bolo implementovanie jednotlivých princípov Bolonského procesu a vnútorné prepojenie jednotlivých súčastí vysokých škôl.

(71)	V rámci Bolonského procesu zostáva doriešenie systému zrozumiteľných a porovnateľných akademických titulov v súvislosti s existenciou rigorózneho konania. V nasledujúcom období sa očakáva aj tvorba spoločných študijných programov, najmä s vysokými školami so sídlom v zahraničí.

(72)	Aj po ôsmich rokoch od účinnosti zákona o vysokých školách existujú vysoké školy, ktoré sú skôr federáciou fakúlt. To sa prejavuje najmä na vnútorných prekážkach pre pohyb študentov v rámci vysokej školy (zápis predmetov na inej fakulte a ich uznávanie, prístup k výpočtovej technike na inej fakulte), existencia podobných katedier na viacerých fakultách a pod. K odstraňovaniu izolovanosti jednotlivých súčastí vysokej školy môžu prispieť aj vhodne určené výzvy na financovanie výskumných projektov s interdisciplinárnym charakterom, či motivačné dotácie v rámci rozvojových projektov vysokých škôl na optimalizáciu ich organizačnej štruktúry.

(73)	Vysoké školy v mnohých prípadoch uskutočňujú obdobné, resp. takmer identické študijné programy na rozličných fakultách (napr. výučba cudzích jazykov), čo v konečnom dôsledku znižuje kvalitu výučby a vedeckej činnosti pracovníkov. Pri riadení vysokých škôl je potrebné tieto duplicity postupne redukovať.

(74)	Sektorová správa Európskej univerzitnej asociácie poukazuje na príliš detailnú úpravu vnútornej organizácie a rozhodovacích procesov vysokých škôl. V tejto súvislosti sa ministerstvo bude zaoberať možnosťami vytvorenia právneho prostredia na vyššiu mieru autonómnosti vysokých škôl v týchto oblastiach tak, aby si ich vysoké školy mohli prispôsobovať vo vnútorných predpisov podľa ich skutočných potrieb.

(75)	Z pohľadu riadenia verejných vysokých škôl je dôležité presadzovanie verejného záujmu v ich činnosti. Aj na tento účel boli utvorené správne rady verejných vysokých škôl. Tento koncept bude potrebné prehodnotiť tak, aby správne rady mali väčšie možnosti na presadzovanie verejného záujmu v činnosti verejnej vysokej školy a súčasne bol zabezpečený výber členov správnej rady tak, aby túto úlohu mohli napĺňať.

(76)	Rozhodnutia, ktoré prijímajú vysoké školy, a ich dôsledky sa obvykle prejavia až po niekoľkých rokoch. Vysoké školy potrebujú stabilné prostredie (právne aj finančné), aby mohli prijímať aj nepopulárne opatrenie s predpokladom pozitívnych dosahov o niekoľko rokov. Rozpočet verejnej správy je pripravovaný na tri roky vopred. Vysoké školy by mohli lepšie plánovať, ak by mali zabezpečenú časť zdrojov na niekoľko rokov vopred.

(77)	Z hľadiska financovania, okrem zvyšovania verejných a súkromných výdavkov na vysokoškolské vzdelávanie, ale aj výskum a vývoj, sa ministerstvo zameria na ďalší rozvoj metodiky financovania, s cieľom stability prostredia pre jednotlivé vysoké školy, objektivizácie vstupných parametrov a dopracovanie indikátorov prostredia, s cieľom motivovania vysokých škôl k implementácii potrebných opatrení. Z hľadiska financovania bude dôraz prenášaný na výstupy činností vysokých škôl (absolventi, publikácie vrátane citácií, patenty), pred vstupmi (počet študentov, suma grantov, počet vysokoškolských učiteľov). Na základe vykonaných  komplexných akreditácií všetkých verejných vysokých škôl je možné zohľadniť výsledky hodnotenia výskumnej činnosti jednotlivých vysokých škôl v rámci určovania dotácie jednotlivým vysokým školám. Na základe osobitných kritérií sa bude určovať dotácia pre odborné vysoké školy, ktorých poslanie je iné ako univerzitných vysokých škôl. Ministerstvo bude dlhodobo iniciovať na základe objektívnych ukazovateľov zvyšovanie podielu verejných aj súkromných výdavkov na financovanie rozvoja vysokých škôl k HDP, a to bez ohľadu na súčasné programové obdobie.

(78)	Efektívne riadenie vysokoškolského systému sa nezaobíde bez adekvátnej informatickej podpory. V roku 2008 ministerstvo zabezpečilo vypracovanie niekoľkých štúdií, ktorých predmetom bol rezortný informačný systém v jednotlivých oblastiach. V rámci informačného systému týkajúceho sa vysokých škôl bude v nasledujúcom období zabezpečená tvorba niekoľkých registrov, ktoré zabezpečia zefektívnenie správy a budú východiskom na zavádzanie služieb e-governmentu v rámci ministerstva vo vzťahu k vysokým školám (poskytovanie dotácií, žiadosti o akreditáciu, žiadosti o granty a pod.)

(79)	Z hľadiska medzinárodného prostredia sa rokoch 2007 a 2009 upravili podmienky pre pôsobenie zahraničných vysokých škôl. Ďalší rozvoj v tejto oblasti sa v súčasnosti nepovažuje za potrebný. Tým, že vysoké školy majú možnosť poskytovať spoločné študijné programy, nepovažuje ministerstvo v nasledujúcom období za dôležité zaoberať sa ani možnosťami poskytovania študijných programov v rámci franchisingu, či pôsobením slovenských vysokých škôl v zahraničí. V rámci akreditačného procesu bude potrebné dopracovať niektoré špecifiká na poskytovanie spoločných študijných programov.

(80)	Pri plnení uvedených cieľov bude ministerstvo zabezpečovať najmä tieto úlohy
a)	Priebežné úpravy metodiky rozpisu prostriedkov štátneho rozpočtu na jednotlivé verejné vysoké školy so zohľadnením začlenenia vysokých škôl medzi univerzitné vysoké školy a odborné vysoké školy a na základe plnenia ich poslania a podľa potrieb trhu práce.
      T: každoročne
b)	Podporovať prostredníctvom projektov uskutočňovanie spoločných študijných programov slovenských vysokých škôl s vysokými školami so sídlom v zahraničí.
      T: každoročne po roku 2011
c)	Vytvoriť právne prostredie na uzatváranie rámcových zmlúv s vysokými školami na dlhšie časové obdobie ako jeden rok a z nich odvodených ročných zmlúv.
T: december 2011
d)	Analyzovať možnosti vytvorenia právneho prostredia na vyššiu mieru autonómnosti vysokých škôl v oblastiach vnútornej organizácie a rozhodovacích procesov tak, aby si ich vysoké školy mohli prispôsobovať vo vnútorných predpisov podľa ich skutočných potrieb.
T: 2012
 
7	Záver 

(81)	Dlhodobý zámer ministerstva určuje postup ministerstva v ďalších rokoch pri  tvorbe štátnej politiky v oblasti vysokého školstva. Na základe výstupov z plnenia čiastkových úloh bude ministerstvo každoročne aktualizovať dlhodobý zámer ministerstva a rovnako sa budú podľa aktuálnych potrieb aktualizovať aj konkrétne úlohy ministerstva v ďalších rokoch.

(82)	Pri napĺňaní dlhodobého zámeru ministerstva je potrebné zohľadniť zložitosť vysokoškolského systému a potrebu partnerstva (ministerstva, vysokých škôl, zamestnávateľov, študentov) na úspešnosť pri napĺňaní jednotlivých zámerov a úloh.

(83)	Pri úspešnom plnení jednotlivých úloh z dlhodobého zámeru ministerstva ako aj ostatných uvedených strategických dokumentov je možné očakávať:
a)	vysoké školy zohľadňujúce potreby študentov (z pohľadu obsahu aj metód),
b)	partnerstvá vysokých škôl so zamestnávateľmi a absolventmi,
c)	motivujúce vysokoškolské prostredie (menej administratívy, partnerský prístup vo vzdelávaní, klientský prístup voči študentom),
d)	otvorenejšie vysoké školy (zverejňovanie informácií, presadzovanie verejného záujmu v činnosti verejných vysokých škôl),
e)	prestížne postavenie vysokoškolského učiteľa (posilnenie konkurencie pri obsadzovaní miest vysokoškolských učiteľov, motivujúce prostredie na pôsobenie na vysokej škole),
f)	dostupnejšie vysokoškolské vzdelanie prostredníctvom efektívnejšieho systému sociálnej podpory,
g)	stabilnejšie prostredie pre vysoké školy (viacročné financovanie), 
h)	pravidelne analyzované a prognózované podmienky pôsobenia vysokých škôl.