Centrum vedecko-technických informácií SR
               	Lamačská cesta 8/A, 811 04 Bratislava

SPRÁVA ZO ZAHRANIČNEJ PRACOVNEJ CESTY

1.  Účastník ZPC:
Mgr. Monika Bideau Repčíková,
Centrum vedecko-technických informácií SR, Lamačská cesta 8/A, 811 24 Bratislava, 
Styčná kancelária SR pre výskum a vývoj v Bruseli (SLORD), 
Odborná poradkyňa pre vedu a výskum, 
anglický, francúzsky, nemecký, český 

2.  Zahraničná pracovná cesta:
Belgické kráľovstvo, Brusel, 02.01 (00:01) - 31.01.2020 (23:59) 
Zahraničná pracovná cesta prerušená v dňoch: -
Styčná kancelária SR pre výskum a vývoj v Bruseli, cestovné a pobytové náklady hradené CVTI SR

3.  Rámcový program pobytu:
Program zahraničnej pracovnej cesty sa v januári 2020 riadil základnými dokumentmi – Štatútom Styčnej kancelárie pre výskum a vývoj v Bruseli a Plánom činnosti Styčnej kancelárie SR pre výskum a vývoj v Bruseli na rok 2020. Od toho sa odvíjali aktivity, ktoré som v rámci pobytu uskutočňovala.

Pre lepšiu čitateľnosť sú aktivity rozdelené do 4 podskupín :
1. Participácia na informačných, poradenských, školiacich a podporných aktivitách kancelárie SLORD v oblasti výskumu a vývoja
2. Vykonávanie informačnej činnosti a komunikácia s relevantným segmentom vedeckej komunity a podnikov
3. Organizovanie stretnutí, konferencií, seminárov a iných podujatí
4. Stručný priebeh rokovaní, resp. študijného pobytu

1.	Participácia na informačných, poradenských, školiacich a podporných aktivitách kancelárie SLORD v oblasti výskumu a vývoja
1.1 IGLO Open na tému aktuálneho vývoja a prípravy misií v programe Horizon Europe, 08. 01. 2020
Dňa 8. januára 2020 sa uskutočnil seminár IGLO Open, na ktorom vystúpil Neville Reeve, vedúci sektora Misie v rámci Generálneho riaditeľstva pre výskum a inovácie (DG RTD) Európskej komisie. Cieľom podujatia bolo predstaviť doterajší vývoj v plánovaní výskumno-inovačných misií, ktoré predstavujú jednu z najdôležitejších noviniek nového rámcového programu EÚ pre výskum a inovácie, Horizon Europe.
Úvodom semináru bola účastníkom pripomenutá štruktúra rámcového programu Horizon Europe, ktorého aktivity sa budú deliť na 3 hlavné piliere. Konkrétne misie budú prioritne spadať do druhého piliera, z ktorého tak budú čerpať aj svoje zdroje (odhaduje sa, že misiám pripadne 10% rozpočtu II. piliera počas prvých 3 rokov trvania programu). Očakávajú sa však aj prídavné zdroje z ostatných dvoch pilierov. V tomto kontexte je však nutné poznamenať, že koncept misií sa nezakladá na výške alokovaného rozpočtu. Misie ako koncept spočívajú predovšetkým v integrácií aktivít a projektov vedúcich k naplneniu vytýčeného, vysoko ambiciózneho cieľa. Ambíciou misií teda nie je jednoduché financovanie projektov, ale vytvorenie vzájomne sa dopĺňajúceho portfólia projektov, schopných naplniť tak dôležitý cieľ, akým sú napríklad čisté oceány a vodné toky, či porazenie rakoviny. Misie sú tak praktickým nástrojom vytvárania synergií nielen medzi jednotlivými časťami rámcového programu, ale aj medzi ním a aktivitami na národnej úrovni, ktoré budú po ich identifikácii označené ako prispievajúce k naplneniu cieľa misie.
Seminár bol zameraný aj na zhodnotenie a objasnenie, prečo je dôležité, aby boli plánované výskumno-inovačné misie zosúladené s potrebami spoločnosti a občanov. Neville Reeve pripomenul, že pre definovanie konkrétnych oblastí misií boli použité expertné správy: (i) Pascal Lamy, Správa nezávislej skupiny na vysokej úrovni o maximalizácii vplyvu výskumných a inovačných programov EÚ (neformálne známa ako Lamyho správa z roku 2017) a (ii) prvá a druhá správa profesorky Mariany Mazzucato (2018, 2019), v rámci ktorej sa odporúčalo spolu navrhovanie cieľov misií s občanmi. Súčasťou každej zadefinovanej oblasti bude výbor misie (tzv. Mission Board), zložený z 15 samostatných expertov vrátane jeho predsedu. Týmto expertom budú vykonávať  poradenskú a podpornú funkciu poradné orgány (tzv. Mission Assemblies), pozostávajúce z expertov v počte 22 až 30 členov. Experti pre oba orgány boli vybraní na základe otvoreného výberového konania so zohľadnením geografickej a rodovej príslušnosti, ako aj expertízu z rôznych sektorov a vedných odborov. Definovaniu 5 oblastí misií predchádzala široká konzultácia aj s verejnosťou – z 25 návrhov boli vybraných 5 ako najrelevantnejších z hľadiska potrieb európskych občanov.
Neville Reeve na záver upresnil časový rámec prípravy budúcich výskumno-inovačných misií:
•	leto 2019 - ustanovenie hlavných oblastí budúcich misií,
•	jeseň-zima 2019/2020 - začiatok procesu identifikácie konkrétnych misií v jednotlivých oblastiach,
•	počas roka 2020 budú prebiehať dialógy s občanmi v rámci väčších podujatí v členských štátoch,
•	v máji 2020 budú známe prvé konkrétne misie v rámci jednotlivých oblastí,
•	po lete 2020 bude zverejnený návrh pracovného programu Horizon Europe, vrátane časti pre misie,
•	príprava misií musí byť ukončená najneskôr do konca roku 2020,
•	rok 2021 bude začiatkom rámcového programu Horizon Europe.
Celkový rozpočet programu Horizon Europe navrhnutý Európskou komisiou je 100 mld. EUR, podlieha však schváleniu v rámci negociácií o Viacročnom finančnom rámci EÚ na roky 2021-2017.
Bližšie informácie k misiám a programu Horizon Europe všeobecne sú k dispozícií v sekcii Horizon Europe na našej stránke tu.
Viac informácií:
•	Prezentácia z podujatia (8.1.2020)
1.2 Podujatie „Slovak Space in Brussels“, 20. 1. 2020
V pondelok 20. januára 2020 sa v Bruseli uskutočnilo neformálne podujatie s názvom SLOVAK SPACE IN BRUSSELS, ktorého sa zúčastnilo približne tridsať zástupcov medzinárodných a európskych inštitúcií, súkromných spoločností, zastupiteľských úradov a priemyselných asociácií z rôznych štátov Európy.

Podujatie pripravila Styčná kancelária SR pre výskum a vývoj v Bruseli (SLORD) v spolupráci s agentúrou SARIO a Zastupiteľským úradom SR v Bruseli s cieľom predstaviť medzinárodnému publiku súčasný rozvoj vesmírneho priemyslu na Slovensku.

Okrem zástupcu SARIO v programe vystúpili zástupcovia dvoch úspešných slovenských spoločností, konkrétne Jakub Kapuš zo spoločnosti Spacemanic a Matúš Bakoň zo spoločnosti insar.sk, ako aj čestný hosť Hans Bracquené, predseda európskeho združenia vesmírnych MSP SME4SPACE.
Samotné podujatie sa začalo o 18:00 registráciou účastníkov a nasledovali prezentácie zástupcov slovenských společnosti. K podujatiu tiež patrila panelová diskusia so všetkými rečníkmi podujatia, ktorá sa začala o 18:35 a bola moderovaná zástupcom SARIO. Po skončení prvej časti podujatia nasledovala neformálna recepcia určená na ďalšiu diskusia a nadväzovanie kontaktov medzi zúčastneními.
Prezentácia slúžila nielen na prezentáciu odborných  a výskumných aktivít spoločností Insar.sk a Spacemanic, ale tiež upriamila pozornoť na tak dôležitú tému, akou je prítomnosť malých a stredných podnikov v oblasti vesmírnych akivít. 
Dňa 21.1.2020 sa uskutočnila pracovná večera s rečníkmi na podujaté predchádajúceho dňa a zástupcami kancelárie SLORD/CVTI SR, SARIO a ZÚ Brusel.
1.3 Co-creation Workshop on the Clean Energy Transition European Partnership, 15. 1. 2020
Workshop k novému partnerstvu pre výskum a vývoj v oblasti prechodu k čistým zdrojom energie 

Dátum: 15. január 2020
Miesto konania: Centre Albert Borschette
Zápis spracoval/a: Monika Bideau Repčíková

Úvod:
Workshop otvoril Patrick Child, DG ENER. Uviedol, že partnerstvo je vysoko relevantné pre priority vytýčené v Európskom ekologickom dohovore. Cieľom je spojiť istý počet dôležitých tém pod jednu strechu. Pre DG ENER bude partnerstvo jednou z priorít. 
Hlavným cieľom dnešného stretnutia je vypočuť si názory prítomných zástupcov. Nasledujúce stretnutie však bude limitované pre zástupcov členských štátov a agentúr financujúcich výskum.

R. Child podčiarkol, že na stretnutí bude potrebné rozlíšiť medzi potenciálnymi príjemcami prostriedkov z partnerstva a tými zastupujúci verejné organizácie. Tiež je potrebné zdôrazniť, že nie všetky zo súčasného zoznamu partnerstiev bude možné vykonať. Napriek tomu, R. Child zostáva optimistický ohľadom partnerstva CET.

Prioritou partnerstva CET bude vyvinúť technológie uľahčujúce transformáciu smerom k uhlíkovej neutralite do roku 2050, ako vytýčil Európsky ekologický dohovor.

Je potrebné presne definovať uhlíkovú neutralitu. Ambície Európskeho ekologického dohovoru sú vysoké. Pre ilustráciu, konzumácia energie musí byť skresaná o 50%. Rola obnoviteľných energií, najmä čo sa týka elektrickej energie je veľmi dôležitá, 80% musí byť produkované z obnoviteľných zdrojov do 2050.

Národné plány (National Energy and Climate Plans – NECPs) od ČŠ mali byť odoslané do konca roka 2019. Nie všetky krajiny dodržali tento termín. Veľa ČŠ spomaľuje vo využívaný obnoviteľných energií, preto uhlíková neutralita vyžaduje kompletne radikálnu zmenu, ale aj zmenu pohľadu na VaI vo všeobecnosti. Tiež zdôrazňuje potrebu vytvárania vzťahov s ostatnými partnerstvami ako napr. batérie a vodík, je potrebné urobiť všetko preto, aby sa vyhlo duplikácii.

Hlavné črty a výzvy partnerstva:
-	široké zameranie
-	podpora vízie a cieľov vytýčených v Európskom ekologickom dohovore a komunikácii „Čistá planéta pre všetkých“
-	potreba flexibility
-	potreba zlepšenia modelu ERA-NET Cofund, na ktorom partnerstvo stavia
-	potreba definovania vzťahu s regionálnymi autoritami a komplementaritu s EŠIF a dostupnými investičnými fondami (Inovačný fond, InvestEU)
-	hmatateľný dopad musí byť citeľný už od začiatku fungovania partnerstva, nielen na jeho konci 
-	hlavná úloha riadiacej štruktúry je byť efektívny a mať schopnosť rýchlej mobilizácie prostriedkov
-	národné autority a národné agentúre financujúce výskum sú jadrom tohto partnerstva (vyplýva to z charakteristiky co-fund)
-	jedným z cieľov je posilniť konkurencieschopnosť EÚ a vyvinúť technológie pre uskutočnenie CET 
Maria Reinfeld (DG RTD – Partnerstvá) – detailné informácie v priloženej prezentácii
Vysvetlenie fungovania partnerstva typu co-fund (spoločne financované).

44+5 partnerstiev sú súčasťou uzavretého portfólia, tiež uvedeného v orientačnom dokumente pre Strategický plán.

Pre partnerstvá, ktoré si želajú začať v 2021/2022, ucelený návrh musí byť pripravený a začlenený do konsolidovanej verzie Strategického plánu (t.j. marec 2020). V tomto smere je kľúčovým vypracovanie SRIA – Strategic Research and Innovation Agenda, tá musí byť ukončená pred začiatkom fungovania partnerstva (ale bude potrebná priebežná príprava).

Návrhy partnerstiev budú rešpektovať spoločný model a štruktúru (viď. slide č.5).Prvý model bude pravdepodobne najrelevantnejším (viď. slide č.8).

Je veľmi dôležité identifikovať relevantných zástupcov národných ministerstiev, ktorí zaistia, že si iniciatíva nájde svoje pevné miesto v národných politikách a prioritách a bude garantovať záväzky vyplývajúce z tohto partnerstva pre národné autority.

Diskusia:
•	IT sa spytuje, čo s krajinami, ktoré nemajú agentúry financujúce výskum alebo používajú iný model. Všetky krajiny, ktoré boli schopné vykonávať ERA-NET aktivity by mali byť schopné nájsť autoritu, ktorá bude spravovať toto partnerstvo (napr. ministerstvo, iná štátna inštitúcia). Je tiež dôležité vziať do úvahy fakt, že používanie EŠIF bude možné a relatívne jednoduché, preto je dôležité vybrať správnu autoritu.
•	ES uviedlo, že nie je jasné, kto bude rozhodovať o tom, aký model partnerstvá nakoniec dostanú. V istom zmysle to vychádza z pôvodného návrhu pre partnerstvo, ale dodatočné diskusie sú naďalej možné.
•	EK pripomína, že diskusia na tomto stretnutí nie je pre EK alebo ČŠ záväzná, ide o výmenu názorov, teda „co-creation“.
•	LT a DE sa spytuje na spôsob, akým spôsobom by sa malo naložiť s bývalými ERA-NETs. Tieto nebudú pokračovať per se, aktivity v tejto oblasti by mali byť prevzaté v rámci partnerstva.
•	PT sa spytuje na min. počet partnerov (ako napr. v H2020). Nie je min. počet (aspoň zatiaľ), partnerstvo musí preukázať jednoznačný prínos a pridanú hodnotu pre širokú škálu ČŠ a asociovaných krajín.
•	Na otázku PL EK odpovedá, že z právneho hľadiska je zdroj financií pre partnerstvá je HEÚ, avšak dôležitá je súčinnosť s ostatnými fondami (investičné, EŠIF aj LIFE). Toto prináša problém s pravidlami štátnej pomoci, na ktorých EK momentálne pracuje.
•	Spomína sa potreba vypracovania istých guidelines čo sa týka medzinárodnej spolupráce (napr. USA) vo vzťahu k pravidlám IPR a konkurencieschopnosti EÚ pre citlivé témy.
•	Ambícia co-funded partnerstiev je, aby sa do nich všetky začlenili všetky krajiny (ideálny stav). Môžu sa zapojiť aj asociované krajiny a tretie krajiny, ale záleží to od politickej dohody.
Prezentácie a návrhy ČŠ:
1.	NL silne podporuje Európsky ekologický dohovor. V rámci CET zdôrazňuje flexibilitu, mission-oriented prístup, potrebu podporiť úspešné kooperácie a komplementaritu s výzvami HEÚ, presnejšie s klastrom Klíma, energia a mobilita. 

Najviac si cení ekosystémy vytvorené v rámci ERA-NET schémy Geothermica, ACT, Solar, BioEnergy.

2.	SE (Swedish Energy Agency) si zvolilo ambíciu stať sa štátom blahobytu (welfare state) bez používania fosílnych palív, so zaistením udržateľnosti a sociálne spravodlivej ekonomickej transformácie. 

V rámci CET preferuje podobne ako NL flexibilnú štruktúru a otvorenosť novým iniciatívam/smerom v priebehu partnerstva. Vidí partnerstvo ako platformu pre spoluprácu v rámci EÚ a mimo nej. Zdôrazňuje potrebu začlenenia spoločenských a humanitných vied a multidisciplinárny prístup. 

3.	AT má nové zloženie ministerstva dopravy a technológií, ktoré je naklonené ekológii.
Pre CET uvádza ako prioritu integráciu lokálnych, regionálnych a národných inovačných ekosystémov a prepojiť ich so SET plánom. Tiež tu patrí komplementarita s HEÚ a dôraz na dlhodobý dopad (vízia 10 rokov). 

AT predstavilo kompletnú schému o tom, ako si predstavuje fungovania partnerstva. Flexibilné „focus initiatives“ sa môžu upravovať počas trvania partnerstva. Navrhuje vytvorenie dvoch pracovných skupín (task force + working group) za účelom definovania všetkých náležitostí partnerstva. AT tiež upozorňuje, že je potrebné vyriešiť zapojenie čo najväčšieho počtu štátov, predovšetkým tých, ktoré nemajú špeciálne agentúry financujúce výskum. Toto úsilie EK ocenila.

EK upozorňuje na fakt, že národné autority sa musia zaviazať na 7 rokov. Grant sa podpisuje na celkové trvanie partnerstva („one-shot“). V prípade zmien na ministerstve nie je problém upraviť partnera, ČŠ ako taký však musí zostať súčasťou partnerstva a naplniť svoje záväzky.

4.	ES má nové ministerstvo pre výskum a inovácie. Partnerstvo vidí ako nástroj pre zvýšenie dopadu štandardných výziev pracovného programu HEÚ a tiež pre koordináciu národných/regionálnych a európskych iniciatív. Tiež preferuje tematickú flexibilitu spoločných aktivít a výziev. Navrhuje spoločnú platformu EK pre riadenie všetkých partnerstiev typu co-fund.
Diskusné skupiny:
„Operational modalities“ workshop
Hlavné témy diskusie:
•	na aký stupeň TRL by sa malo partnerstvo zameriavať – pravdepodobne mission-driven prístup, kdekoľvek bude potrebné vyriešiť prekážku
•	ako flexibilné by bolo definovanie priorít/kľúčových tém výziev – pravdepodobne každoročne, ročný pracovný plán
•	je potrebné pravidelné revidovanie fungovania (2-3 roky), vrátane možnosti ukončiť nefungujúce projekty alebo aktivity a presunúť financie inam 
•	partnerstvo by malo byť viac ako ERA-NET, malo by podporovať širší záber hodnotového reťazca, podporovať zavádzanie technológií do praxe
•	tematický obsah aktivít partnerstva by nemal byť zameraný len na akademický alebo len na aplikovaný výskum, tieto by mali byť v rovnováhe
 „Governance“ workshop
Hlavné témy diskusie:
•	Partnerstvo sa bude vykonávať na základe kontraktu medzi EK a členskými štátmi 
•	Potenciálni príjemcovia grantov nemôžu byť členom riadiaceho alebo poradného výboru alebo byť akokoľvek členom kontraktu
•	Steering group SET Plan sa zúčastňuje v procese poradenstva – v pracovných skupinách SET Plan, či národní aktéri zúčastňujúci sa na formulácii NECPs poskytujú nepriame poradenstvo
•	Pravidlá účasti budú začlenené do GA a Consortium agreement 
•	EK musí každý rok schváliť SRIA a riadi GA 
•	Za SRIA zodpovedá partnerstvo ako celok, záleží na nich, aké vstupy použijú pri formulovaní tejto agendy
•	Je potrebné poučiť sa z pozitív a negatív uskutočnených ERA-NETov
Podľa AT je vysoko potrebné, aby sa iniciatívy SET Plan ako spoločné programové iniciatívy prepájali, momentálne vidí priepasť medzi oboma. Je potrebné vytvoriť dialóg, aj keď neformálny. EK odpovedá, že štáty sa môžu rozhodnúť, že zástupcovia SET Plan môžu byť súčasťou poradného orgánu pre konzorcium.

Zhrnutie/ďalšie kroky:
Ďalšie stretnutie bude 11. februára 2020. Toto stretnutie bude strategické, môžu sa ho zúčastniť len ČŠ a asociované krajiny. Bude slúžiť na ujasnenie všetkých otvorených otázok.

EK nutne potrebuje kontaktnú osobu pre každý ČŠ (neznamená to, že táto osoba sa musí zúčastňovať zakaždým, ale EK potrebuje spoľahlivú komunikačnú linku pre toto partnerstvo). Výzva EK bola odoslaná v novembri na všetky SZ ČŠ EÚ. Za SK bol nominovaný p. Helmich.

ČŠ môžu tiež nahlásiť mená osôb, ktoré by sa chceli podieľať na vypracovaní návrhu pre partnerstvo CET, v spolupráci s EK. EK bude pomáhať s organizáciou práce a poskytne ľudské zdroje.

Dodatok:
AT upozornilo, že nie je možné pripraviť celkový návrh partnerstva do marca 2020, ak začneme pracovať až po 11. februári 2020. EK odpovedala, že žijeme v digitálnom svete a teda práca sa môže začať hneď. AT nebol jasný tento postup, spýtalo sa, kto presne zajtra začne písať návrh. Podľa EK sa stačí prihlásiť. Evidentne, vedúce krajiny v písanú návrhu budú AT, SE, ES, prípade ešte BE. Zástupcovia všetkých ČŠ sú vítaní pripojiť sa k písaniu tohto návrhu.
1.4 Zápis z pracovnej skupiny IGLO Implementation, 15. 01. 2020
Dňa 15. januára 2020 sa uskutočnilo zasadnutie Pracovnej skupiny IGLO pre implementáciu. Rečníkom na podujatí bol Peter Härtwich (vedúci oddelenia Common service for business processes - Common Implementation Centre, DG RTD), ktorý účastníkom priblížil implementačnú stratégiu pri zavádzaní nadchádzajúceho rámcového programu pre EÚ pre výskum a inovácie, Horizon Europe.
Hlavné odkazy, ktoré odzneli počas stretnutia, sú nasledovné:
•	Implementačná stratégia programu Horizon Europe pokrýva všetky jeho aspekty: proces podania žiadosti, životný cyklus projektu, šírenie a využívanie výsledkov, rozličné prierezové témy (napr. synergie s inými programami, medzinárodná spolupráca, interakcia s partnerstvami a misiami programu Horizon Europe);
•	Implementačná stratégia je postavená na 4 základných princípoch: 
 - Dosiahnutie maximálneho možného dopadu;
 - Zabezpečenie transparentnosti a zjednodušenia procesov;
 - Posilnenie synergií s inými programami a schémami;
 - Otvorenie cesty pre digitálnu transformáciu.
•	Táto implementačná stratégia bola vytváraná počas pomerne dlhého časového obdobia a pomocou verejnej konzultácie (výsledná správa) sa mali ku nej možnosť vyjadriť zainteresovaní aktéri, vrátane zástupcov členských štátov. Ďalšia spätná väzba bola zozbieraná pomocou určených podujatí vo všetkých členských štátoch;
•	Vypracovanie Strategického plánu, ktorý je právnym implementačným aktom programu Horizon Europe, je v súčasnosti oneskorené. Práca na príprave jednotlivých pracovných programoch napriek tomu pokračuje a prvé výzvy budú oznámené ku koncu roku 2020 (s najväčšou pravdepodobnosťou v októbri 2020); 
•	Implementačná stratégia by mala zostať živou stratégiou, ktorá bude určujúcou pre sprievodné dokumenty programu Horizon Europe, ale aj IT systémy podstatné pre úspešnú implementáciu programu;
Dôležitou súčasťou Implementačnej stratégie budú:
1. Pracovné programy a výzvy:
•	zavedenie jednoduchších a menej preskriptívnych výziev, ktoré sa viac zameriavajú na očakávaný dopad;
•	lepšia čitateľnosť jednotlivých pracovných programov;
•	možnosť disponovať väčším počtom viacročných tém s cieľom pomôcť príjemcom v prípade zmeškania príležitostí;
•	výzvy pre vytvorenie európskych partnerstiev na základe článku 185 alebo 187 ZFEÚ a EIT sa zobrazia na Funding & Tenders portáli.
2. Hodnotenie a podanie žiadosti:
•	vo formulári žiadosti bude požadovaných menej informácií;
•	štruktúra riadenia na úrovni manažmentu projektu už nebude súčasťou hodnotiacich kritérií;
•	maximálna dĺžka projektového návrhu bude skrátená na 50 strán (predtým 70);
•	bude zavedený prístup zameraný na vytvorenie portfólia projektov, najmä v schémach Európskej rady pre inovácie (EIC) a pri misiách;
•	bude zavedená pilotná/testovacia fáza pre právo reagovať na hodnotenie projektu (obhájiť svoj projekt) – bude to výzva, ktorá môže viesť k predĺženiu času medzi podaním žiadosti a udelením grantu;
•	bude zavedená pilotná fáza pre podávanie anonymných projektových návrhov pre prvý stupeň v dvojstupňových výzvach;
•	udeje sa niekoľko zmien v hodnotiacich kritériách (napr. prihladnutie na geografickú rovnováhu účastníkov v prípade 2 projektov s úplne totožným počtom bodov);
3. Jednotný model dohody o grante:
•	pre všetky centrálne riadené programy bude zavedený jednotný model, so špecifickými dodatkami v prípade programu Horizon Europe (napr. duševné vlastníctvo);
•	jednoduchší systém výpočtu personálnych výdavkov bez potreby pracovných výkazov;
•	širšie používanie paušálnych súm (lump sums), založené na pilotnej skúške v programe Horizont 2020;
•	zavedenie praktických prehľadov pre projektové dáta a údaje;
•	online sprístupnenie anotovanej dohody o grante (so základnými a profesionálnymi modelmi).
4. Šírenie a využívanie výsledkov: stimuly pre kontinuálne reportovanie o šírení a využívaní výsledkov po skončení obdobia trvania projektu, ktorý poslúži ako dôležitá spätná väzba pre politických predstaviteľov.
5. Reporting dát:
•	jasnejšie väzby medzi odovzdávaním projektových správ a vedeckými, ekonomickými a spoločenskými Key Impact Pathways programu HEU;
•	vytvorenie jednotného dátového centra pre výskum a inovácie;
•	zber detailnejších informácií o jednotlivých výskumníkoch zapájajúcich sa do aktivít programu (nielen ERC a MSCA) v časti A návrhov používajúcich jedinečné identifikátory (EK preferuje ORCID, ďalšie možnosti sú Web of Science ResearcherID alebo Scopus Author ID – niekoľko faktov a čísiel o otvorených výskumných dátach je dostupných tu.
6. Kontrolná stratégia: 
•	momentálne sa testuje auditný systém „Systems and Processes Audits (SPA)“, ktorý povedie k zníženej administratívnej záťaži pre niektorých príjemcov;
•	preskúmanie možností pre vylepšenie systému krížovej kontroly pre audity a hodnotenia (ak subjekt podstúpil audit iného EÚ programu, bude braný ako spoľahlivý aj pre iný program EÚ);
•	EK momentálne hľadá dobrovoľníkov s viacerými prebiehajúcimi projektami, ktoré by chceli otestovať systém SPA.
7. Digitálna transformácia a osveta:
•	ďalšie vylepšenie Funding & Tenders portálu, ktorý zlúči všetky centrálne riadené programy EÚ;
•	dôraz na stanovenie štruktúr Národných kontaktných bodov (NCP) pre Horizon Europe, predovšetkým v krajinách označovaných ako Widening (so slabšou účasťou v rámcových programoch).
8. Iné dôležité novinky:
•	nový nástroj zvaný „hop-on model“, ktorý dovolí organizáciám z Widening krajín aby sa pridali k existujúcim konzorciám – takáto prax bude vyžadovať dodatočné hodnotenie a schválenie nových pracovných balíkov, partnerov a pod. Detaily fungovania  tohto nástroja zatiaľ nie sú známe;
•	dôraz na rovnomerné a spravodlivé zastúpenie žien a mužov v pozíciách hodnotiteľov, ale pravdepodobne aj v riadiacej štruktúre projektov.
2. Vykonávanie informačnej činnosti a komunikácia s relevantným segmentom vedeckej komunity a ďalších inštitúcií/organizácií
2.1 Prevádzkovanie informačného portálu
V priebehu mesiaca január 2020 boli na webovej stránke SLORD pravidelne zverejňované aktuality z oblasti vedy, výskumu a inovácií, plánované podujatia, informačné dni a odporúčania pre oblasť výskumu a inovácií v EÚ. Prebiehajú aj prípravy na modernizáciu portálu SLORD a jeho harmonizáciu s novým ERA Portálom, pričom plánovaný prechod na novú verziu portálu je marec 2020.
Pravidelne bol aktualizovaný aj profil SLORD na Facebooku či na Twitteri. Taktiež bol pripravený newsletter, ktorý bol adresovaný približne 2.900 kontaktom z prostredia slovenskej vedy, výskumu a inovácií.
2.2 Komunikácia s relevantným segmentom vedeckej komunity a ďalších inštitúcií/organizácií
Dialóg s nasledovnými osobami, resp. inštitúciami: 
1.	s národnými delegátmi a národnými kontaktnými bodmi (NCP) pre programové výbory rámcového programu pre výskum a inovácie Horizont 2020;
2.	so Stálym zastúpením SR pri EÚ, predovšetkým so zástupcami pre výskum a vývoj a vysokoškolské vzdelávanie;
3.	s Národnou agentúrou programu Erasmus+ pre vzdelávanie a odbornú prípravu (SAAIC);
4.	so Slovenskou rektorskou konferenciou (SRK);
5.	ďalšími verejnými a súkromnými slovenskými subjektami podľa potreby a záujmu. 
3. Organizovanie stretnutí, konferencií, seminárov a iných podujatí
3.1 Organizácia podujatia „Slovak Space in Brussels“

Kancelária SLORD vo svojich priestoroch zorganizovala dňa 20.1.2020 podujatie na zviditeľnenie aktivít slovenských společnosti v oblasti vesmírnych aktivít a výskumu. Tlačová správa/súhrn podujatia sa nachádza na str. 2 tejto správy.
3.2 Návšteva predsedov akadémií vied z V4 v Bruseli

Styčné kancelárie V4 sa aktívne pripravujú na 3-dennú návštevu predsedov akadémií vied z V4 v Bruseli, ktorá by sa uskutoční 8. – 10. júna 2020.

Pracovníci štyroch kancelárií pripravili oficiálnu pozvánku na osobné stretnutie medzi novou komisárkou pre pre výskum, inovácie, vzdelávanie, kultúru a mládež, Mariyou Gabriel a predsedami 4 akadémií vied, ako aj pre ďalších významných predstaviteľov Európskych inštitúcií. Okrem komisárky Gabriel pozvanie na osobné stretnutia s predsedami prijali aj Jean-Eric Paquet, generálny riaditeľ DG RTD a Mauro Ferrari, prezident Európskej výskumnej rady (ERC). 

3.3 Príprava na uskutočnenie regionálnych workshopov k programu Horizon Europe

Organizácia informačných podujatí v krajských mestách SR k programu Horizon Europe

Na základe príkladov dobrej praxe, uskutočnených, prebiehajúcich a pripravovaných iniciatívach v členských štátoch EÚ vrátane požiadavky výskumno-inovačnej komunity na Slovensku vznikol návrh, aby sa na najväčších výskumných slovenských univerzitách v krajských mestách uskutočnili informačné podujatia, ktorých cieľom je účastníkov oboznámiť so základnou štruktúrou a pripravovanými opatreniami, ktoré budú spustené so začiatkom nadchádzajúceho rámcového programu EÚ pre výskum a inovácie, Horizon Europe. 

Cieľom je prepojiť zástupcov akademickej a výskumnej sféry, zástupcov priemyslu a malých a stredných podnikov a vytvoriť platformu, ktorá si kladie za prioritu informovať účastníkov o programe Horizon Europe.

Termín: druhý kvartál – tretí kvartál 2020 
Mestá: Bratislava, Nitra, Žilina, Banská Bystrica, Košice

4.  Stručný priebeh rokovaní, resp. študijného pobytu:
Pre lepšiu prehľadnosť sú aktivity v kapitole 4 rozdelené na dve časti – Konferencie, semináre, workshopy, podujatia a stretnutia. Pri všetkých je uvádzaný dátum, čas a miesto konania, ako aj účastníci, a to tak za SLORD, ako aj za partnerov. Zápisy zo všetkých relevantných verejných podujatí sú priebežne zverejňované na webe SLORD a dostupné všetkým záujemcom. 
Konferencie, semináre, podujatia – Január 2020: 
				Január 2020:		
Dátum	Čas	Miesto	Účastník (SLORD)	Účastníci	Podujatie	
08.01.2020	11:00– 13:30	KOWI 	Monika Bideau Repčíková, AK	Členovia siete IGLO	Seminár IGLO OPEN na tému “Identifying and developing missions under Horizon Europe“
	
20.01.2020	18:00 – 21:00	SLORD  	Monika Bideau Repčíková, AK, TR	Bruselská výskumná komunita v oblasti vesmíru, SARIO, ZÚ Brusel	Podujatie „Slovak Space in Brussels“  	
23.01.2020	14:00- 17:00	Square Frère-Orban 8	Monika Bideau Repčíková	Pozvaní členovia národných ministerstiev/národných agentúr financujúcich výskum/iných záujemcov o účasť v budúcom klastri	Technical workshop on the European innovation ecosystems
	
28.01.2020	12:30 – 14:30	CLORA	Monika Bideau Repčíková 	Bruselská výskumná komunita	CLORA Annual Cocktail 	

Stretnutia a rokovania - Január 2020: 

Január 2020:	
Dátum	Čas	Miesto	Účastník (SLORD)	Účastníci	Téma stretnutia	Záznam	
08.01.2020	09:00 – 10:30	SLORD	Monika Bideau Repčíková, AK	
prof. Ing. Jozef Ristvej PhD
	Osobné stretnutie a konzultácia ohľadom možnosti zapájania Žilinskej univerzity v Žiline do výskumných projektov H2020 a ďalších výskumných iniciatív, plánovanie regionálneho workshopu o programe Horizon Europe a iných spoločných podujatí		
09.01.2020	10:45 – 16:30	Albert Borchette Conference Centre 	Monika Bideau Repčíková	Členovia programového výboru H2020 pre Budúce a vznikajúce technológie (FET)	Programový výbor H2020 pre Budúce a vznikajúce technológie (FET) 	Zápis	
13.01.2020	10:00 – 12:00	V4 Raňajky	Monika Bideau Repčíková, TR, AK	Zástupcovia styčných kancelárií (CZELO, PolSCA) a SZ HU pri EÚ v Bruseli	Plánovanie V4 tréningu pre projektových manažérov, rozdelenie úloh, plánovanie návštevy predsedov akadémií vied V4 v Bruseli, výmena informácií		
14.01.2020	10:00 – 16:00	Albert Borchette Conference Centre	Monika Bideau Repčíková	Členovia programového výboru H2020 pre Čistú, bezpečnú a efektívne využívanú energiu (SC3)	Programový výbor H2020 pre Čistú, bezpečnú a efektívne využívanú energiu (SC3)	Zápis	
15.01.2020	10:00 – 16:00	Albert Borchette Conference Centre	Monika Bideau Repčíková	Pozvaní členovia národných ministerstiev/národných agentúr financujúcich výskum/iných záujemcov o účasť v budúcom partnerstve 	Co-creation Workshop on the Clean Energy Transition European Partnership
	Zápis	
28.01.2020	11:00 – 11:30	SLORD	Monika Bideau Repčíková	Luis Loures, Polytechnická škola  v Poltalegre, PT	Rokovanie o možnom zapojení slovenských univerzít do projektu ERASMUS+ Knowledge Alliances : návrh projektu KICCBA		
5.  Odporúčané závery:

Príprava slovenských subjektov na nadchádzajúci program Horizont Európa (2021 – 2027)

Nadchádzajúci rámcový program pre výskum a inovácie, Horizont Európa, so sebou prináša mnohé novinky, predovšetkým z hľadiska jeho štruktúry, nových iniciatív akými sú výskumno-inovačné misie, či reformácia systému partnerstiev, ale aj nové finančné pravidlá, ktoré je potrebné systematicky komunikovať smerom k slovenskej výskumno-inovačnej komunite. 

Doterajšie aktivity kancelárie SLORD spočívali v pravidelnom informovaní o priebehu rokovaní o novom programe pomocou webstránky, mesačného newslettra, V4 tréningov pre projektových manažérov v Bruseli, osobných konzultácií a iných aktivít. Vzhľadom na to, že rok 2020 je posledným rokom programu Horizont 2020 a prvé výzvy nového programu budú s najväčšou pravdepodobnosťou publikované už v poslednom kvartáli roku, je potrebné zintenzívniť tieto aktivity a koordinovať národný plán informovania o novom programe. 

Jednou z možností je organizácia špecifických informačných podujatí o programe Horizont Európa, podľa možnosti vo viacerých regiónoch Slovenska. Kancelária SLORD iniciovala diskusiu o organizácii podujatí v piatich krajských mestách SR (Bratislava, Nitra, Žilina, Banská Bystrica, Košice) a spoločne s národnou kanceláriou pre program Horizont 2020 začala komunikáciu s vybranými predstaviteľmi univerzít, na pôde ktorých by sa podujatia zorganizovali. Tieto podujatia by taktiež dali priestor slovenským zástupcom v poradných orgánoch pre budúce výskumno-inovačné misie programu Horizon Europe, aby priblížili ciele a ambície misií miestnej výskumnej komunite, aj v závislosti od tematického nastavenia univerzity/kraja/regiónu.
6.   Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia
Prezentácie z podujatí a pracovných skupín sú priebežne zverejňované na webe SLORD. Publikácie a materiály z podujatí vo fyzickej forme sú umiestnené v príručnej knižnici SLORD a sú k dispozícií prípadným záujemcom. 

7.   Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC
-

8.   Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií
podľa charakteru a potreby

Súhlasím so zverejnením správy na internete: áno

Správu vypracoval: Monika Bideau Repčíková	
Dátum: 07.02.2020

								
Správu schválil:  prof. RNDr. Ján TURŇA, CSc., generálny riaditeľ