Centrum vedecko-technických informácií SR
               	Lamačská cesta 8/A, 811 04 Bratislava

SPRÁVA ZO ZAHRANIČNEJ PRACOVNEJ CESTY

1.  Účastník ZPC:
Mgr. Monika Bideau Repčíková. 
Centrum vedecko-technických informácií SR, Lamačská cesta 8/A, 811 24 Bratislava, 
Styčná kancelária SR pre výskum a vývoj v Bruseli (SLORD), 
Odborná poradkyňa pre vedu a výskum, 
anglický, francúzsky, nemecký, český 

2.  Zahraničná pracovná cesta:
Belgické kráľovstvo, Brusel, 01.10 (00:01) - 31.10.2019 (23:59) 
Zahraničná pracovná cesta prerušená v dňoch: 08.11 (12:00) - 12.11.2019 (14:30)
Styčná kancelária SR pre výskum a vývoj v Bruseli, cestovné a pobytové náklady hradené CVTI SR

3.  Rámcový program pobytu:
Program zahraničnej pracovnej cesty sa v novembri 2019 riadil základnými dokumentmi – Štatútom Styčnej kancelárie pre výskum a vývoj v Bruseli a Plánom činnosti Styčnej kancelárie SR pre výskum a vývoj v Bruseli na rok 2019. Od toho sa odvíjali aktivity, ktoré som v rámci pobytu uskutočňovala.

Pre lepšiu čitateľnosť sú aktivity rozdelené do 4 podskupín :
1. Participácia na informačných, poradenských, školiacich a podporných aktivitách kancelárie SLORD v oblasti výskumu a vývoja
2. Vykonávanie informačnej činnosti a komunikácia s relevantným segmentom vedeckej komunity a podnikov
3. Organizovanie stretnutí, konferencií, seminárov a iných podujatí
4. Stručný priebeh rokovaní, resp. študijného pobytu

1. Participácia na informačných, poradenských, školiacich a podporných aktivitách kancelárie SLORD v oblasti výskumu a vývoja
1.1 Účasť na podujatí IGLO Open, 5.11.2019
Dňa 5. novembra 2019 sa uskutočnilo podujatie IGLO Open zamerané na prezentáciu výsledkov verejnej konzultácie k strategickému plánovaniu rámcového programu Horizont Európa. Najnovšie informácie odprezentoval p. Clement Evroux  (DG RTD), pričom sa zameral na dva aspekty v procese spoluvytvárania rámcového programu, a to (i) zhrnutie výsledkov uskutočnenej verejnej konzultácie a (ii) aktualizácia Orientačného dokumentu k strategickému plánu pre program Horizont Európa.
Výsledkom verejnej konzultácie, ktorá prebiehala od 28. júna do 4. októbra 2019 a na ktorú zareagovalo celkovo 6806 respondentov, je publikácia správy o najdôležitejších trendoch vyplývajúcich z prijatých pripomienok a návrhov pre program Horizont Európa. Za kľúčové výstupy konzultácie Európska komisia považuje skvalitnenie textu Orientačného dokumentu a zapojenie rôznych typov aktérov, ako napr. miest, ktoré sú kľúčové v otázke vytvárania synergií medzi lokálnymi a európskymi programami pre výskum a inovácie, v tomto prípade najmä Horizont Európa.
Dôležitými zisteniami vyplývajúcimi z uskutočnenej konzultácie je široká zhoda na tom, že program Horizont Európa prispieva k výkonu priorít európskych politík. Trend odpovedí kladie špecifický dôraz na ekologické témy ako biodiverzita, udržateľnosť rozvoja a klimatické zmeny, prierezové témy (spolupráca s regiónmi mimo Európskej únie a integrácia rovnosti mužov a žien) a na zabezpečenie úzkeho prepojenia jednotlivých častí programu Horizont Európa (v záujme napĺňania cieľov udržateľného rozvoja - SDGs). Zaujímavým trendom bola požiadavka integrovať do všetkých častí programu aspekty tzv. citizens science, teda výskumu, ktorý je čiastočne ale úplne uskutočňovaný amatérskymi či neprofesionálnymi vedcami za účelom zapojenia občanov do výskumných projektov.
Orientačný dokument pre program Horizont Európa je založený predovšetkým na (i) svojom právnom základe, (ii) výsledkoch spoluvytvárania medzi rôznymi Generálnymi riaditeľstvami EK a politických cieľoch Európskej komisie pod vedením Ursuly von der Leyen a (iii) výsledkoch verejnej konzultácie a verejných debát v rámci podujatia European Research and Innovation Days (24.-26. septembra 2019). Vďaka výsledkom konzultácií bolo možné zlepšiť štruktúru a jazyk textu, lepšie zohľadniť tému klimatických zmien a reflektovať špecifickejšie témy ako napr. dôležitosť vodných zdrojov, vzdelávanie mladistvých, kultúrne dedičstvo, migrácia, ako aj želanie venovať viac pozornosti projektom adresujúcim výskum v rámcí nižších úrovní pripravenosti technológie (Technology Readiness Levels – TRL),
Zároveň Európska komisia spustila online verejnú konzultáciu zameranú na zozbieranie dodatočných vstupov od zastrešujúcich organizácií (t.j zastupujúce subjekty z aspoň 3 rôznych krajín a majúcich silnú orientáciu na výskum a inovácie). Tieto vstupy budú adresovať kvalitatívny aspekt programu Horizont Európa, jeho pridanú hodnotu a reálny dopad. Konzultácia je zverejnená na webovej stránke Európskej komisie a prístupná do 17. novembra 2019.
 
V rámci diskusie p. Evroux informoval účastníkov, že Európska komisia bola spokojná s výsledkami prieskumu a procesom vytvárania programu Horizont Európa, avšak bolo pre nich zložité nájsť správnu rovnováhu medzi získaním odpovedí od relevantných aktérov a kontrolou EK nad procesom vytvárania programu Horizont Európa. Zároveň sa vyjadril, že EK by v budúcnosti uprednostnila viac podujatí, na ktorých by mohla získavať návrhy a pripomienky priamo od zainteresovaných osôb.
Viac informácií:
•	Verejná konzultácia k programu Horizon Europe pre zastrešujúce organizácie
•	Revidovaná verzia Orientačného dokumentu k strategickému plánu pre program Horizon Europe
•	Správa Európskej komisie o výsledkoch uskutočnenej verejnej konzultácie
1.2 Národný informačný deň Erasmus+ pre vysoké školy so zameraním na iniciatívu Európske univerzity, Bratislava, 12.11.2019
Tlačová správa: Národný informačný deň Erasmus+ pre vysoké školy v Bratislave
Dňa 12. novembra 2019 v Bratislave uskutočnil národný informačný deň pre vysoké školy so zameraním na centralizované akcie programu Erasmus+ a projekty strategických partnerstiev v Kľúčovej akcii 2. Podujatie zorganizovala Národná agentúra programu Erasmus+ pre vzdelávanie a odbornú prípravu (SAAIC), v spolupráci so Styčnou kanceláriou SR pre výskum a vývoj v Bruseli (SLORD), Stálym zastúpením SR pri EÚ v Bruseli a Slovenskou rektorskou konferenciou (SRK). V rámci podujatia bol ponúknutý špeciálny blok a diskusný workshop venovaný iniciatíve Európske univerzity.
Poldenné podujatie bolo určené zástupcom vysokých škôl, ktorí majú záujem o niektorú z centralizovaných akcií Erasmus+, ako sú Spoločné magisterské študijné programy Erasmus Mundus, Budovanie kapacít vo vysokoškolskom vzdelávaní, Jean Monnet, Znalostné aliancie alebo Európske univerzity. Nechýbali ani informácie o decentralizovanej akcii programu Erasmus+ Strategické partnerstvá, pri ktorom ponúkli prezentáciu úspešného projektu Strategického partnerstva zástupcovia Univerzity sv. Cyrila a Metoda v Trnave.
Iniciatíve Európske univerzity a pilotným výzvam tohto programu bol venovaný samostatný blok. Na podujatí vystúpila zástupkyňa Generálneho riaditeľstva pre vzdelávanie a kultúru Európskej komisie (DG EAC), p. Tine Delva, ktorá predstavila politický proces vzniku iniciatívy Európske univerzity, opísala podmienky zapojenia sa do už druhej pilotnej výzvy na predkladanie návrhov programu (2020) a ponúkla cenné rady a tipy pre univerzity. ktorých ambíciou je byť súčasťou budúcich európskych univerzitných aliancií.
Po príspevku Európskej komisie vystúpil p. Karl Stoeckel, zástupca francúzskej univerzity Aix-Marseille, ktorá je koordinátorom aliancie CIVIS - jednej zo 17 aliancií, ktoré uspeli v prvej pilotnej výzve Európskych univerzít (2019), a ktorých trojročné, programové a zároveň testovacie obdobie sa začína práve v tomto čase. Karl Stoeckel opísal proces vzniku a budovania univerzitnej aliancie CIVIS, jeho štruktúru, ciele a predovšetkým dlhodobú víziu, ktorá všetkých partnerov spojila do jedného celku. Ponúkol dobré praktiky pri vytváraní konzorcia a jeho riadiacej štruktúry, výbere vhodných partnerov a pri procese implementácie cieľov a ambícií aliancie, ale upozornil aj na ťažkosti, ktoré je potrebné pri vytváraní aliancie prekonať.
Zástupkyňa ISG Univerzity v Lisabone a spoločnosti IrRADIARE, p. Paula Peiró, pre účastníkov zhrnula dobré praktiky a tipy, ktoré môžu viesť k úspechu vo výzve Európske univerzity a to na základe uskutočnenej analýzy faktorov, ktoré boli spoločné vybraným 17 alianciám v rámci prvej pilotnej výzvy Európske univerzity. 
Pre vysoké školy, ktoré pripravujú prihlášku na Európske univerzity vo Výzve 2020 bol vyhradený priestor na diskusiu so všetkými zahraničnými hosťami, ktorý poskytol jedinečnú príležitosť položiť konkrétne otázky týkajúce sa projektu.
Cieľom podujatia bolo poskytnúť účastníkom informácie o všetkých vyššie uvedených aktivitách programu Erasmus+, ukázať príklady dobrej praxe, vytvoriť priestor na  nadväzovanie kontaktov a hľadanie partnerov do budúcich projektov.
1.3 Zasadnutie Pracovnej skupiny IGLO pre inovácie (IGLO INNOVATION WG), 15.11.2019
Dňa 15. novembra 2019 sa uskutočnilo zasadanie pracovnej skupiny IGLO Innovation, ktorej témou bol program EUROSTARS. Rečníkom na podujatí bol Peter Chisnall, programový manažér EUROSTARS.

EUROSTARS jedným zo strategických nástrojov v rámci medzivládnej siete EUREKA, cieľom ktorej je uľahčiť vývoj výskumu, vedy a inovácií blízkych trhu prostredníctvom medzinárodnej spolupráce.

Program EUROSTARS bol založený v roku 2007 ako spoločný program medzi sieťou EUREKA a Európskou komisiou, spolufinancovaný národnými rozpočtami 36 členských a partnerských krajín (všetky krajiny EÚ + Kanada, Island, Izrael, Nórsko, Južná Afrika, Južná Kórea, Švajčiarsko a Turecko) ktoré sa pripojili k EUROSTARS a Európskou komisiou prostredníctvom programu Horizont 2020. 

Dôvodom založenia EUROSTARS bola medzera v systematickej podpore malých a stredných podnikov (MSP) v rámci aktivít výskumu, vývoja a inovácií a prenosu inovatívnych produktov a služieb na trh. 

Hoci EUROSTARS spustil svoje plné fungovanie v rámcovom období programu Horizont 2020, pilotná schéma nástroja (EUROSTARS 1) bola spustená už v 7. rámcovom programe EÚ pre výskum a inovácie s rozpočtom 400 mil. EUR (300 mil. EUR národné rozpočty + 100 mil. EUR príspevok EÚ). V rámci programu Horizont 2020 (EUROSTARS 2) bol rozpočet navýšený na 1,14 mld. EUR (861 mil. EUR národné rozpočty + 287 mil. EUR príspevok EÚ).

V období rokov 2008 až 2018 bolo v EUROSTARS aktívnych 41 krajín v rámci 1882 schválených projektov v hodnote 2,35 mld. EUR (z čoho 1,1 mld. EUR z verejných zdrojov). Odhadované percento úspešnosti projektov v EUROSTARS je 25%. V tomto kontexte Peter Chisnall poznamenal, že malé krajiny majú pomerne veľkú šancu získať financovanie.

Čo sa týka spôsobu fungovanie systému financovania, EUROSTARS aplikuje decentralizovanú schému, to znamená, že podporené projekty neprijímajú financovanie priamo od sekretariátu EUREKA alebo od orgánov EÚ (na rozdiel od centrálne riadených programov akým je aj Horizont 2020). Všetky finančné prostriedky pre schválené projekty sú riadené národným orgánom daného účastníka a vzťahujú sa na ne národné pravidlá a postupy financovania. Tieto postupy závisia od členských krajín začlenených v schválenom projekte. Rovnako si každý národný koordinačný orgán vyberá, koľko finančných prostriedkov do nástroja EUROSTARS investuje, aké projekty bude financovať a aké zdroje na to použije. Záujemcovia by mali poznať svoj národný koordinačný orgán a v prípade záujmu o program hľadať potrebnú podporu národných projektových koordinátorov EUROSTARS, ktorí záujemcov prevedú prihlasovacím procesom a poskytnú informácie o národných pravidlách a postupoch financovania. Národné pravidlá sa tiež aplikujú v otázkach duševného vlastníctva (IPR). Informácie pre každú krajinu EUROSTARS, vrátane Slovenska, sú dostupné tu. 

•	Kto sú prijímatelia podpory EUROSTARS? 
Vzhľadom na to, že EUROSTARS bol vyvinutý s cieľom podpory MSP v EÚ, dnes tvoria MSP aktívne v oblasti výskumu a inovácií 70% príjemcov grantov. Nie všetci príjemcovia sú však zo súkromného sektora. 15% príjemcov podpory tvoria univerzity (jednou z aktivít je vytváranie spin-out podnikov) a 9% výskumné inštitúty. Veľké súkromné podniky tvoria 9% príjemcov.

Čísla ukazujú, že cieľovou skupinou EUROSTARS sú práve MSP uskutočňujúce výskumno-inovačné aktivity. 

Nástroj EUROSTARS vyžaduje uvedenie výsledného produktu alebo služby na trh a predpokladá tak do 2 rokov od ukončenia projektu. Priemerný projekt EUROSTARS má trvanie 2,5 roka a je zložený z priemerne 3-4 účastníkov z 2-3 krajín. Okrem uvedenia produktu na trh sa úspech sa meria viacerými faktormi, akými je napríklad zvýšenie zamestnanosti či zintenzívnenie cezhraničnej spolupráce podporených subjektov. 
Najčastejšie sa vyskytujúcou technologickou oblasťou projektov EUROSTARS je oblasť IT. Najčastejšou oblasťou trhového využitia je oblasť zdravia. 

•	Aké sú vyhliadky EUROSTARS v rámci programu Horizon Europe?
Fungovanie nástroja bude naďalej zaručené a premietne sa do EUROSTARS 3, ktorý bude korešpondovať s novým rámcovým programom EÚ pre výskum a inovácie, Horizon Europe. 
Nástroj EUROSTARS 3 by sa mal začleniť do širšieho systému európskych výskumno-inovačných partnerstiev, a to z dôvodu aktuálne pripravovanej reformy systému európskej spolupráce prostredníctvom partnerstiev, a to zavedením nového prístupu  k európskym partnerstvám. Po prvý krát bude adoptovaný zjednocujúci politický prístup ku všetkým typom partnerstiev, počnúc od verejno-súkromných partnerstiev, cez ERA-NET, Spoločné technologické iniciatívy (JTIs), vlajkové projekty programu Budúce a vznikajúce technológie (FET Flagships) a dokonca aj Znalostné a inovačné partnerstvá EIT (EIT KICs) a ďalšie, všetky budú niesť jednotný názov: Európske partnerstvá.

V novom systéme je navrhnuté rozdelenie partnerstiev do 3 skupín, podľa ktorých sa bude rozlišovať ich vnútorné fungovanie. Všetky informácie nájdete tu. 

Nástroj EUROSTARS 3 bude začlenený do jednej z týchto kategórií a súčasná prevládajúce pozícia členských štátov je zaviesť ho ako inštitucionálne partnerstvo podľa článku 187 ZFEÚ. 

Do budúcnosti má nástroj EUROSTARS nasledujúce ambície:
1.	Zníženie administratívnej záťaže pre žiadateľov podpory;
2.	Rýchlejší proces hodnotenia projektov a lepšia komunikácia;
3.	Zjednodušenie pravidiel a procesov;
4.	Vôľa zaviesť schému podporujúci menej aktívne krajiny EUROSTARS, zdieľajúcej črty so schémou pre Šírenie excelenostnosti a rozširovanie účasti (Widening actions) programu Horizont 2020;
5.	Lepšie mobilizovať národné programy,  čo je spoločným cieľom celej siete EUREKA.
Viac informácií nájdete v priloženej prezentácii tu.
1.4 V4 tréning pre programových manažérov H2020, 18.-20.11.2019
Siedma edícia V4 tréningu pre projektových manažérov v Bruseli

V dňoch od 18. do 20. novembra 2019 sa v Bruseli uskutočnila jesenná edícia školenia pre projektových manažérov z krajín Vyšehradskej štvorky (V4) zameraného na projekty rámcového programu EÚ pre výskum a inovácie pod menom Horizont 2020. Podujatie bolo opäť otvorené aj pre ďalšie partnerské krajiny, a tak sa školenia zúčastnilo celkovo 34 projektových manažérov pôsobiacich na univerzitách a výskumných inštitúciách v krajinách V4, Holandsku, Litve a Rumunsku. Na organizácii sa podieľala Styčná kancelária SR pre výskum a vývoj v Bruseli (SLORD), Styčná kancelária ČR pre výskum, vývoj a inovácie (CZELO), Zastúpenie Národnej kancelárie Maďarska pre výskum, vývoj a inovácie v Bruseli (NRDIO) a Styčná agentúra Poľska pre výskum (PolSCA). 

Spoločným cieľom týchto subjektov je zvyšovanie národnej účasti v európskych programoch pre výskum, vývoj a inovácie a zviditeľňovanie regiónu v Bruseli. Hlavnou ambíciou školenia bolo zvýšiť odborné kapacity projektových manažérov, a to poskytnutím cielených informácií s pridanou hodnotou z Bruselu, rozšírením ich povedomia o politickom kontexte európskeho výskumu a o programoch a iniciatívach, ktoré presahujú rámcový program Horizont 2020. 

Vďaka organizácii mohli účastníci absolvovať intenzívny trojdňový program, ktorý zahŕňal rečníkov z Generálnych riaditeľstiev a Výkonných agentúr Európskej komisie, ako aj celý rad prezentácií od rôznych expertov so skúsenosťami z praxe. 

Zástupcovia Komisie vo svojich príspevkoch hovorili napríklad o konkrétnych programoch vytvárania spolupráce naprieč Európskym výskumným priestorom (ERA), akými sú napríklad nástroje programu Horizont 2020 pre šírenie excelentnosti a rozširovanie účasti a o možnostiach využitia ďalších iniciatív, akými sú napríklad aktivity COST. Taktiež sa diskutovalo o procese hodnotenia a financovania projektov a politikách a iniciatívach Európskej komisie smerom k otvorenému prístupu k výskumným dátam (tzv. Open access). Zástupcovia Európskej komisie tiež poskytli prezentácie aj o novinkách vo finančnom odmeňovaní účastníkov projektov Horizontu 2020 a ďalších finančných náležitostiach. Program školenia takisto zahŕňal aktuality európskej výskumnej politiky zamerané okrem iného na najnovšie informácie o podobe 9. rámcového programu pre výskum a inovácie, Horizon Europe.

Odborníci so znalosťou bruselského prostredia a zástupcovia belgických inštitúcií potom zdieľali svoj pohľad do procedúry komitológie, tvorby pracovných programov a profesionálneho lobingu, štatistikách účasti v programe Horizont 2020, stratégie pre rozvoj ľudských zdrojov (HRS4R), alebo sa podelili o svoje skúsenosti s efektívnym projektovým manažmentom. Nechýbala ani informatívna sekcia venovaná dopadom Brexit-u a prezentácia venovaná iniciatíve Európske univerzity, ktorá sa teší veľkému záujmu v univerzitnom a výskumno-inovačnom prostredí EÚ. 

Tohtoročné podujatie opäť venovalo špeciálnu pozornosť stratégiám pre profesionálny networking. Podujatie poskytlo priestor na vytváranie kontaktov medzi účastníkmi, napríklad pomocou tréningu 2 minútovej seba prezentácie či interaktívneho workshopu v skupinách zameraného na výmenu skúseností, odporúčaní a tipov a trikov pre úspešnú participáciu v medzinárodných projektoch z rôznych uhlov pohľadu. Účastníci sa mali taktiež možnosť spoznať s viacerými predstaviteľmi inštitúcií, ktoré si založili svoju styčnú kanceláriu v Bruseli a na základe ich prezentácií načerpať mnohé užitočné informácie týkajúce sa prostredia európskych inštitúcií.  

Školenie projektových manažérov bude nasledované ďalšími spoločnými aktivitami počas roka 2020, ku ktorým sa radí aj plánovaná návšteva predsedov Akadémií vied krajín V4 v Bruseli v jeho prvej polovici. Ďalšie školenie projektových manažérov krajín Vyšehradskej štvorky sa bude konať na jar 2020 a jeho náplň bude aktualizovaná podľa spätnej väzby prevzatej od účastníkov.

2. Vykonávanie informačnej činnosti a komunikácia s relevantným segmentom vedeckej komunity a ďalších inštitúcií/organizácií
2.1 Prevádzkovanie informačného portálu
V priebehu mesiaca november 2019 boli na webovej stránke SLORD pravidelne zverejňované aktuality z oblasti vedy, výskumu a inovácií, plánované podujatia, informačné dni a odporúčania pre oblasť výskumu a inovácií v EÚ. Prebiehajú aj prípravy na modernizáciu portálu SLORD a jeho harmonizáciu s novým ERA Portálom.
Pravidelne bol aktualizovaný aj profil SLORD na Facebooku či na Twitteri. Taktiež bol pripravený newsletter, ktorý bol adresovaný približne 2.900 kontaktom z prostredia slovenskej vedy, výskumu a inovácií.
2.2 Komunikácia s relevantným segmentom vedeckej komunity a ďalších inštitúcií/organizácií
Dialóg s nasledovnými osobami, resp. inštitúciami: 
1.	s národnými delegátmi a národnými kontaktnými bodmi (NCP) pre programové výbory rámcového programu pre výskum a inovácie Horizont 2020;
2.	so Stálym zastúpením SR pri EÚ, predovšetkým so zástupcami pre výskum a vývoj a vysokoškolské vzdelávanie;
3.	s Národnou agentúrou programu Erasmus+ pre vzdelávanie a odbornú prípravu (SAAIC);
4.	so Slovenskou rektorskou konferenciou (SRK);
5.	ďalšími verejnými a súkromnými slovenskými subjektami podľa potreby a záujmu. 

3. Organizovanie stretnutí, konferencií, seminárov a iných podujatí
3.1. Informačný deň pre vysoké školy SR k Európskym univerzitám 
Dňa 12.11.2019 sa v Bratislave uskutočnil informačný seminár pre vysoké školy, na ktorom budú  prezentované strategické partnerstvá a centralizované akcie, vrátane iniciatívy Európskych univerzít (EUN).
Kancelária SLORD sa aktívne podieľala na organizácii na tohto podujatia, a to predovšetkým zabezpečením účasti zahraničných rečníkov z radov zástupcov univerzít (po obsahovej aj logistickej stránke), ktoré sú členom univerzitnej aliancie vybranej v prvom kole pilotnej výzvy Európske univerzity (2019) – zástupca francúzskej univerzity Aix-Marseille (p. Karl Stoeckel) alebo sa plánujú zapojiť do druhého kola pilotnej výzvy Európske univerzity (2020) - zástupkyňa spoločnosti IrRADIATE a ISG Univerzity Lisbon (p. Paula Peiró). Kancelária SLORD sa tiež podieľala na celkovej komunikačnej kampani pre toto podujatie.

Tlačová správa z podujatia je uvedená v tejto správe zo ZPC vyššie v bode 1.2.

3.2 V4 Tréning pre projektových manažérov v Bruseli 

Spoločný V4 tréning pre projektových manažérov pre projekty Horizont 2020 sa uskutočnil v termíne od 18. do 20. novembra 2019 v Bruseli. 

Pracovníci Styčných kancelárií V4 identifikovali témy a zástupcov odborných platforiem vrátane zástupcov Európskej komisie, ktorí boli oslovení pri organizácii a zúčastnili sa nadchádzajúceho školenia pre projektových manažérov.

Tlačová správa z podujatia je uvedená v tejto správe zo ZPC vyššie v bode 1.4. 
3.3 Návšteva predsedov akadémií vied z V4 v Bruseli

V súčastnosti prebiehajú diskusie medzi pracovníkmi Styčných kancelárií V4 v Bruseli a predsedami akadémií vied z krajín V4 ohľadom prípravy návštevy predsedov akadémií vied z V4 v Bruseli, ktorá by sa uskutočnila v prvej polovici júna 2020, kedy bude definitívne známe nové zloženie vysokých predstaviteľov Európskej komisie, Európskeho parlamentu a ďalších kľúčových zainteresovaných európskych inštitúcií.

4.  Stručný priebeh rokovaní, resp. študijného pobytu:
Pre lepšiu prehľadnosť sú aktivity v kapitole 4 rozdelené na dve časti – Konferencie, semináre, workshopy, podujatia a stretnutia. Pri všetkých je uvádzaný dátum, čas a miesto konania, ako aj účastníci, a to tak za SLORD, ako aj za partnerov. Zápisy zo všetkých relevantných verejných podujatí sú priebežne zverejňované na webe SLORD a dostupné všetkým záujemcom. 
Konferencie, semináre, podujatia – November 2019: 
				November 2019:		
Dátum	Čas	Miesto	Účastník (SLORD)	Účastníci	Podujatie	
5.11.2019	11:30 – 12:30	Stále zastúpenie Litvy pri EÚ	Monika Bideau Repčíková, AK, TR	Členovia siete IGLO 	IGLO Open seminár na tému strategického plánovania programu Horizont Európa 	
07.11.2019	13:00-  18:00	The Square
	Monika Bideau Repčíková	Široká európska akademická a výskumná komunita	European Universities Initiative kick-off event
	
12.11.2019	08:30 – 12:30	Hotel Mercure Bratislava 	Monika Bideau Repčíková, AK, TR	Zástupcovia slovenských vysokých škôl	Národný informačný deň Erasmus+ pre vysoké školy so zameraním na iniciatívu Európske univerzity 	
14.11.2019	10:00 – 12:00	UKRO	Monika Bideau Repčíková 	Členovia pracovnej skupiny IGLO Implementation 	Najnovšie informácie o účasti britských výskumníkov na programe H2020 v súvislosti s Brexitom 
	
15.11.2019	10:00 – 12:00	SWISSCORE 	Monika Bideau Repčíková	Členovia pracovnej skupiny IGLO Innovation	Zasadanie pracovnej skupiny IGLO pre inovácie na tému EUREKA-EUROSTARS	
18.-20.11.2019	09:30 – 13:30	CZELO, SZ HU pri EÚ, SZ PL při EÚ	Monika Bideau Repčíková, AK, TR	Účastníci tréningu; rečníci z Európskej komisie a iných odborných platforiem	V4 tréning pre projektových manažérov v Bruseli	

Stretnutia a rokovania - November 2019: 

November 2019:	
Dátum	Čas	Miesto	Účastník (SLORD)	Účastníci	Téma stretnutia	Záznam	
04.11.2019	10:00 – 12:00	V4 Raňajky	Monika Bideau Repčíková, TR, AK	Zástupcovia styčných kancelárií (CZELO, PolSCA) a SZ HU pri EÚ v Bruseli	Plánovanie V4 tréningu pre projektových manažérov a návštevy predsedov akadémií vied V4 v Bruseli, výmena informácií, koordinácia postupov	Zápis	
14.11.2019	09:30 – 12:00	SLORD (Skype)	Monika Bideau Repčíková, TR 	CVTI SR, projektový tím SK4ERA	Pracovné stretnutie k riadeniu a administratíve projektu SK4ERA	Zápis 	
22.11.2019	09:30 – 12:30	Albert Borschette Conference Center	Monika Bideau Repčíková	Členovia Programového výboru H2020 (FET)	Programový výboru H2020 pre budúce a vznikajúce technológie (FET)	Zápis	
27.11.2019	14:00 – 17:00	SLORD 	Monika Bideau Repčíková	Dušan Janičkovič, Anna Čaplovičová	Pracovné stretnutie k spolupráci v rámci programového výboru pre NMBP		
28.11.2019	10:00 – 13:00	Albert Borschette Conference Center 	Monika Bideau Repčíková	Členovia Programového výboru H2020 (NMBP)	Programový výboru H2020 pre Nanotechnológie, pokročilé materiály, pokročilá výroba a spracovanie, biotechnológie (NMBP)		

5.  Odporúčané závery:

1.	Predĺžiť termín dodatočnej finančnej podpory pre slovenské univerzity, ktoré pripravujú svoje zapojenie do druhého kola iniciatívy Európske univerzity 

Iniciatíva Európske univerzity so sebou prináša obrovské výzvy a zapojenie sa slovenských univerzít do tejto iniciatívy je z hľadiska ich budúcej úspešnosti a konkurencieschopnosti kľúčová. V prvej pilotnej výzve Európske univerzity neuspela ani jedna slovenská univerzita, a to najmä z toho dôvodu, že bolo štatisticky prijatých menej prihlášok v porovnaní s ostatnými krajinami (celkovo 2). 

Druhá výzva bola zverejnená 5. novembra 2019 v rámci všeobecnej výzvy na podávanie návrhov projektov na rok 2020 v rámci Erasmus+. Termín na zasielanie žiadostí bol stanovený na 26. februára 2020, 17:00. V druhom kole Komisia plánuje podporiť ďalších 24 aliancií. V rámci ročného pracovného plánu Erasmus+ sa na rok 2020 počíta s rozpočtom 120 miliónov EUR (5 mil. EUR/aliancia, spolufinancovanie vo výške 80%).

Viaceré krajiny EÚ (Nemecko, Francúzsko, Španielsko, Portugalsko a i.) si uvedomujú dôležitosť tejto iniciatívy a podporujú národnými financiami či už univerzity, ktoré sú súčasťou pripravovanej aliancie, alebo tie, ktoré sa úspešne stanú súčasťou aliancie, ktorá uspeje vo výzvach Európskej komisie poskytnutím dodatočných finančných prostriedkov určených na implementáciu ambiciózneho plánu aliancie.

Výzva na podporu zapojenia verejných vysokých škôl do iniciatívy Európskych univerzít vyhlásená dňa 18.11.2019 je prospešnou iniciatívou, ktorá bezpochyby slúži ako motivačný faktor a praktická pomoc slovenských univerzitám. Viaceré konzorciá sa kreujú a dotvárajú práve v tomto období a priebehajú aj podporné aktivity zo strany kancelárie SLORD a iných aktérov, a preto je potrebné predĺžiť termín tejto výzvy pre prípadných dodatočných záujemcov z radov slovenských univerzít, a to minimálne do 31. januára s možnosťou spätnej refundácie za uplynulé obdobie (t.j po 1. júni 2019).

2.	Zabezpečiť stabilnú národnú podporu a posilniť koordináciu aktivít pre sieť EURAXESS Slovensko.
6.   Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia
Prezentácie z podujatí a pracovných skupín sú priebežne zverejňované na webe SLORD. Publikácie a materiály z podujatí vo fyzickej forme sú umiestnené v príručnej knižnici SLORD a sú k dispozícií prípadným záujemcom. 

7.   Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC
-

8.   Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií
podľa charakteru a potreby

Súhlasím so zverejnením správy na internete: áno

Správu vypracoval: Monika Bideau Repčíková	
Dátum: 04.12.2019

								
Správu schválil:  prof. RNDr. Ján TURŇA, CSc., generálny riaditeľ