Author: daniela.lehocka
Last saved by: maria.kupkova

Správa zo zahraničnej pracovnej cesty
1.	Účastníci ZPC:

Titul, meno a priezvisko: | Mgr. Boris Sloboda
Pracovisko: | Sekcia celoživotného vzdelávania Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR, Stromová 1, 813 30 Bratislava

Pracovné zaradenie:
Funkcia:

generálny štátny radca
generálny riaditeľ sekcie

Znalosť jazykov: | Aj, Šj
2.	Zahraničná pracovná cesta:
Štát: | Belgicko
Mesto: | Gent
Vykonaná v dňoch: | 27. – 29. 9. 2010
Prijímajúca organizácia: | Konferencia Belgického predsedníctva v Rade EÚ.
Účel cesty: | Aktívna účasť na predsedníckej konferencii Belgicka s názvom: „Breaking the cycle of disadvantage – Social inclucion in and through education (Zastavenie špirály znevýhodnenia – Sociálne inklúzia v a prostredníctvom vzdelávania) - Rapporteur workshopu č. 3
Spôsob financovania: | Náklady na cestovné a ubytovanie hradí organizátor predsedníckej konferencie.
3.	Rámcový program pobytu:

27. 9. 2010
28. – 29. 9. 
29. 9. 2010

Príchod lietadlom z Viedne do Bruselu a vlakom z Bruselu do Gentu; 
Rokovanie v pléne a vo workshope č. 3.
Odchod vlakom z Gentu do Bruselu a lietadlom z Bruselu do Viedne.

4.	Stručný priebeh rokovaní

Konferenciu oficiálne otvoril Pascal Smet, minster vzdelávania, mládeže, rovnakých príležitostí a bruselských záležitostí Flámskej časti Belgicka. V svojom príhovore zdôraznil predovšetkým úlohu predškolského vzdelávania ako najúčinnejšieho nástroje v boji proti sociálnemu vyčleneniu. Flámska časť Belgicka má povinnú predškolskú dochádzku od 3 rokov.
Nasledoval otvárací príhovor Androulla Vassiliou, Európskej komisárky pre vzdelávanie, kultúru, mnohojazyčnosť, mládež a šport. Uviedla, že 84 milión ľudí žijú pod hranicou chudoby z toho 20 miliónov mladých ľudí. Je alarmujúce, že v 21. storočí ma v EÚ až 85 miliónov ľudí iba nízku kvalifikáciu. Pracovný program Európskej komisie pre vzdelávanie „Education and Training 2020“ má byť odpoveďou a riešením týchto problémov, Európa sa ma stať viac inkluzívna a má dať viac šancí pre mládež a zabraňovať ich sociálnemu vylúčeniu. Jedným z nástrojov Európskej komisie má byť aj predsedom Barrosom navrhovaná stratégia „Youth on the Move“, ktorá prezentuje základnú ideu: „Európa sa musí stať inkluzívnou Európou“. Ďalej pokračovala v popisovaní úlohy vzdelávania a odbornej prípravy (VOP). VOP  je prostriedkom EÚ ako dosiahnuť udržateľnú a zelenú ekonomiku a pripravovať ľudí pre nové zručnosti. Členské štáty majú vzdelávacie systémy, ktoré umožňujú ľuďom stúpať po sociálnej stratifikácii, ale skutočnosť je iná. Veľa chudobných, migrantov alebo inak znevýhodnených majú tuto možnosť ešte viac sťaženú.
Novy program EK „YOUTH ON THE MOVE“ ma umožniť: Znížiť percento mladých ľudí, ktorí ukončia vzdelávanie bez nadobudnutej kvalifikácie (tzv. DROPOUTS) zo súčasných 15 na 10% a zvýšiť percento absolventov VŠ zo súčasných 31% na 40%. Členské krajiny sú vcelku úspešné v znižovaní percenta DROPOUTS, ale stále to nestačí. Väčšia potreba implementovania politík založených na overených údajoch (tzv. evidence based policy) v oblasti problematiky DROPOUTS je zjavná. Jednou z odpovedí na riešenie tohto problému  je zvýšiť participáciu v predškolskom vzdelávaní. Väčší priestor je potrebné vytvoriť aj prostredníctvom vzdelávacích aktivít v neformálnom a informálnom vzdelávaní pretože v netradičných vzdelávacích cestách môžu znevýhodnení zlepšiť svoju pozíciu v spoločnosti. Pani komisárka predstavila iniciatívu Európskej komisie „New skills for new jobs“, ktorá sa snaží monitorovať a prognózovať vzdelávacie potreby.
Deti migrantov majú predovšetkým problémy s jazykom. Reformy iba vo vzdelávaní nestačia, musia byť podporované ďalšími reformnými zmenami v oblasti sociálneho zabezpečenia a zdravotníctva.
Svoj príhovor ukončila touto výzvou: Sociálna spravodlivosť nie je etický problém, ale je to predpoklad rozvoja a pokroku. Rovnosť a inklúzia potrebujú politickú podporu a finančné zdroje. Treba zastaviť špirálu neúspechu a začať budovať prosperujúcu a inkluzívnu Európu.

Po prestávke prezentoval odborný príspevok profesor Andy Green z Institute of Education, University of London. Historicky malo vzdelávanie socializačnú funkciu. Hoci bola vždy sociálne štruktúrovaná, v ostatných desaťročiach sa demokratizovala. Svoj príspevok venoval štúdiu prepojenia výsledkov žiakov v prieskume PISA s ich sociálnym statusom. Zistil, že národné vzdelávacie systémy sa veľmi líšia z hľadiska rovnosti vo vzdelávaní. PISA je jedným z nástrojov, ktoré potvrdzujú nerovnosť vo vzdelávaní. Existuje 5 klastrov krajín, kde sa nerovnosť vo vzdelávaní prejavuje rôzne v rôznych faktoroch. Rozhoduje:
1. Príjem rodičov a sociálny systém
2. Školský systém: Anglo-americký: vysoká možnosť výberu vzdelávania a diverzita v školských inštitúciách, Germánsky: výberové skúšky v skorom veku, Nordický: všeobecný a bezplatný prístup ku vzdelávaniu.

Druhý odborný príspevok prezentoval profesor Ides Nicaise z Výskumného centra pre prácu a spoločnosť, odbor vzdelávacích vied z Belgicka. V pracovnom programe Vzdelávanie a odborná príprava 2020 (ET 2020) je viac popísané o „smart“ rozvoji a menej o inkluzívnom raste.  24 13 6 sú priemerné čísla rizika chudoby v závislosti od nízkeho, stredného a vysokého vzdelania. Väčší risk je v nových členských krajinách ako v starých, je to predovšetkým kvôli transformačnej fáze, ktorou všetky nové členské krajiny prešli. 
Dôvody nerovnosti vo vzdelávaní  sú v 2 skupinách: Nerovné možnosti a nerovné zaobchádzanie 
Nerovné možnosti 
Exogénne – študentské/prostredie; viac dimenzionálne; predškolské vzdelávanie
Ľudský kapitál- úroveň vývoja na začiatku školskej dochádzky; vzdelanosť a pedagogické schopnosti rodičov; zdravotný stav (psycho, chronické choroby)
Sociálny kapitál- klíma v rodine (rozvedený); sociálne siete (priatelia, známi,
Kultúrny kapitál- knihy, kiná, televízia(výber programov)
Materiálny kapitál- hračky, vzdelávacie pomôcky
Endogénne – učitelia, škola, bvzdelávací systém; problémy v komunikácií – diskriminačné
Makro úroveň (škola/systém) – sociálna a etnická segregácia medzi školami a triedami; skorá orientácia vo vzdelávacej ceste; 
V Belgicku neexistujú národné kurikulá ani národné testovanie. 
Skorá orientácia na vzdelávaciu cestu je príčinou nerovnosti vo vzdelávaní.
Riešenia:  zameranie sa na výstup; pozitívna diskriminácia; preventívne opatrenia, odstrániť diskrimináciu;
-	Predškolské vzdelávanie a dokonca aj 0-3; multiservis školy – viac aktivít v školách, ktoré budujú kapitál dieťaťa
-	Desegregácia; inkluzívne vzdelávanie; povinná školská dochádzka; interkulturálne vzdelávanie; skúsenostné vzdelávanie;  rodič-škola-komunita spolupráca; občianske vzdelávanie; sociálna dimenzia vzdelávania učiteľov;
-	Individuálny prístup
Čo môže spraviť EÚ?
V ET2020 je „viac smart rast a sociálnej kohézie“, ale nie je to také jednoduché. Smart rozvoj je venovaný najviac lepšie vzdelaným.  Nízko kvalifikované skupiny budú strácať pracovné miesta.
Lepšia rovnováha medzi technológiami s vysokou pridanou hodnotou a lepšou disemináciou vzdelania a zručností – viac investícii do vzdelávania je nevyhnutná. 
ET 2020 má 5 benčmarkov, 4 z nich sú sociálne inkluzívne. Európa 2020 vniesla dôraz na kohéziu a to stanovením benčmarku DROPOUTS pod 10%.
Teraz je dôležité zmeniť benčmarky na ciele v národných štátoch; posilniť výmenu dobrých príkladov; DROPOUTS by sa mal stať prioritou pre Program CŽV ako aj Youth on the Move.
Záver: predškolské vzdelávanie (kvalita, nie len kvantita)- štandardy kvality; deti migrantov v ET; inkluzívne vzdelávanie (telesne postihnutých so sociálne); cielené programy pre dospelých; 

V časti Pracovných dielní (workshopy) som sa zúčastnil Workshopu č. 3 s názvom: Cesty celoživotného vzdelávania a partnerstvá na potlačenie znevýhodnenia vo vzdelávaní  a mojou úlohou bolo zachytiť zásadné myšlienky a odporúčania, ktoré som prezentoval v pléne nasledujúci deň. Závery z workshopu č. 3 : 
•	6 critických faktorov implementácie stratégií CŽV sú: 1. vyhovieť záujmom všetkých zainteresovaných strán prostredníctvom dohody alebo kompromisu; 2. navrhnutie a implementácia vyhovujúcich finančných mechanizmov; 3. vytvorenie prislúchajúcej štruktúry s adekvátnou kapacitou  CŽV; 4. pritiahnutie ľudí k vzdelávacím aktivitám; 5. poskytovanie prispôsobených vzdelávacích modelov pre dospelých; 6. garantovanie spätnej väzby od prijímateľov nástrojov stratégie pre neustále zlepšovanie sa.
•	Nástroje, procesy a ciele sociálnej inklúzie pre znevýhodnené skupiny by sa mali stať explicitnými horizontálnymi prioritami vo všetkých stratégiách CŽV. 
•	Tradičné vzdelávacie štruktúry sa javia vždy ako prekážkou v nastavovaní a presadzovaní  skutočnej zmeny paradigmy k na vzdelávací výstup orientovaného vzdelávania kde by všetky vzdelávacie cesty a subsystémy boli rovnocenné na výstupe.
•	Prekážky v rovnocennosti osvedčení z alternatívnych vzdelávacích ciest v porovnaní s diplomami z formálneho systému a priestupnosť je často príčinou netransparentnosti pre zamestnávateľov a vzdelávajúcich sa.
•	Znevýhodnení  učiaci sa potrebujú asistenciu a aktívnu spoluprácu zo strany štátu alebo samospráv, ale sektor vzdelávania nemôže byť jediným.

5.	Odporúčané závery:

1.	Pri aktualizácii Stratégie celoživotného vzdelávania a celoživotného poradenstva je nutné včleniť prvok sociálnej inklúzie ako explicitnú horizontálnu prioritu.
2.	Na rokovaní so Sue Waddington, prezidentkou Európskej asociácie pre vzdelávanie dospelých sme navrhli členstvo priamo riadenej organizácie MŠVVŠ pre oblasť vzdelávania dospelých.
6.  Prehľad prinesenej dokumentácie
Dokumentácia z  konferencie Belgického predsedníctva v Rade EÚ s názvom: „Breaking the cycle of disadvantage – Social inclucion in and through education (Zastavenie špirály znevýhodnenia – Sociálne inklúzia v a prostredníctvom vzdelávania) je uložená na SCV MŠVVaŠ SR. 

7.   Prínos ZPC
 
1.	Prezentácia aktivít Slovenskej republiky v oblasti implementácie stratégie celoživotného vzdelávania s osobitným zreteľom na sociálnu inklúziu (začlenenie) vo a prostredníctvom vzdelávania na úrovni členských krajín EÚ.
2.	Po stretnutí s Andreou Waxenegger, riaditeľkou Centra ďalšieho vzdelávania na Univerzite v Grazi som dohodol jej pracovnú návštevu v SR a stretnutie so zástupcami centier ďalšieho vzdelávania slovenských vysokých škôl na február 2011.
3.	Na rokovaní s Jakubom Stárkom, riaditeľom odboru ďalšieho vzdelávania Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy Českej republiky som dohodol výmenu výstupov projektov financovaných ESF v oblasti ďalšieho vzdelávania dospelých.
8.  Spôsob zverejnenia výsledkov

Správa zo ZPC bola zaslaná sekcii medzinárodnej spolupráce MŠVVaŠ SR, ktorá ju zverejní na internetových stránkach MŠVVaŠ SR.
Súhlasím so zverejnením správy na internete.

Správu vypracoval:     Boris Sloboda, GR SCV

Dátum:                       14. 10. 2010 

Správu schválil:

Ing. Miroslav Siváček, MBA., vedúci služobného úradu