Centrum vedecko-technických informácií SR
               	Lamačská cesta 8/A, 811 04 Bratislava

SPRÁVA ZO ZAHRANIČNEJ PRACOVNEJ CESTY

1.  Účastník ZPC:
Mgr. Monika Bideau Repčíková. 
Centrum vedecko-technických informácií SR, Lamačská cesta 8/A, 811 24 Bratislava, 
Styčná kancelária SR pre výskum a vývoj v Bruseli (SLORD), 
Odborná poradkyňa pre vedu a výskum, 
anglický, francúzsky, nemecký, český 

2.  Zahraničná pracovná cesta:
Belgické kráľovstvo, Brusel, 01.10 (00:01) -31.10.2019 (23:59) 
Zahraničná pracovná cesta prerušená v dňoch: 09.10 (16:25) - 11.10.2019 (23:59)
Styčná kancelária SR pre výskum a vývoj v Bruseli, cestovné a pobytové náklady hradené CVTI SR

3.  Rámcový program pobytu:
Program zahraničnej pracovnej cesty sa v októbri 2019 riadil základnými dokumentmi – Štatútom Styčnej kancelárie pre výskum a vývoj v Bruseli a Plánom činnosti Styčnej kancelárie SR pre výskum a vývoj v Bruseli na rok 2019. Od toho sa odvíjali aktivity, ktoré som v rámci pobytu uskutočňovala.

Pre lepšiu čitateľnosť sú aktivity rozdelené do 4 podskupín :
1. Participácia na informačných, poradenských, školiacich a podporných aktivitách kancelárie SLORD v oblasti výskumu a vývoja
2. Vykonávanie informačnej činnosti a komunikácia s relevantným segmentom vedeckej komunity a podnikov
3. Organizovanie stretnutí, konferencií, seminárov a iných podujatí
4. Stručný priebeh rokovaní, resp. študijného pobytu

1. Participácia na informačných, poradenských, školiacich a podporných aktivitách kancelárie SLORD v oblasti výskumu a vývoja
1.1 Účasť na zasadaní pracovnej skupiny European Research Area and Innovation Committee (ERAC): Strategic Forum for International S&T Cooperation (SFIC)
Dátum: 4. október 2019, 10:00 – 17:00
Miesto: Rada EÚ, Rue de la Loi 175, Brusel
Účasť za SLORD: Monika Bideau Repčíková 
Spracovala: Monika Bideau Repčíková

1. Adoption of the Agenda
Program bol prijatý bez pripomienok. 

2. Tour de Table
Niekoľko delegácií (vrátane SR) prednieslo svoje príspevky do diskusie v deň stretnutia. Všetky delegácie, pokiaľ tak neuskutočnili pred stretnutím, zašlú svoje príspevky písomne po stretnutí na adresu sekretariátu SFIC, ktoré následne vypracuje syntézu a zašle všetkým delegáciám.

Dňa 2. októbra 2019 sa v Helsinkách uskutočnilo plenárne zasadanie ERAC. Prebehla diskusia o tom akým spôsobom prehĺbiť a vzájomne prepojiť svoje pracovné agendy, najmä z pohľadu prepojenia ERA a EHEA. Program zasadania a jeho jednotlivé body je možné nájsť na tomto odkaze. 

Komisia je odhodlaná v budúcnosti pokračovať v proaktívnej spolupráci so všetkými skupinami ERA a prispievať k ich práci. Je však možné, že poradná štruktúra ERA sa môže po prehodnotení v roku 2021 pozmeniť.
Krátku správu zo zasadania je možné nájsť tu. 

Ďalšie plenárne zasadanie ERAC sa uskutoční 17. decembra 2019. Hlavné diskutované témy budú: (i) investície do výskumu a inovácií, (ii) rola Komisie v pracovných skupinách ERAC.
16.decembra 2019 sa uskutoční nasledujúce zasadanie SFIC. 

ES navrhuje venovať sa na tomto stretnutí cestovnej mape ESFRI, napr. pomocou prezentácie zo strany ESFRI o aspektoch medzinárodnej spolupráce v rámci ESFRI roadmap. O ESFRI sa hovorí ako o základnom stavebnom kameni ERA. 

Zástupca EK informoval o priebehu podujatia European R&I Days, ktorých sa zúčastnilo približne 3,500 účastníkov. Do konca októbra bude prezentovaný orientačný dokument pre HEÚ na programovom výbore pre strategické konfigurácie. Komisárka Gabriel začne pracovať 1. novembra. Synergie medzi vzdelávaním a výskumom sú prioritou. Medzinárodná spolupráca by mala byť jednou z priorít.

3. Future of SFIC
a) SFIC visibility/communication – update from the task force 
•	Daný task force vypracoval report o možných komunikačných aktivitách pracovnej skupiny SFIC, na základe diskusií posledných 6 mesiacov
•	Cieľom komunikačných aktivít by malo by zvýšenie viditeľnosti aktivít SFIC pre zainteresované skupiny / verejnosť
•	Návrhom je vytvoriť aj resumé – tabuľku, ktorá by bola súčasťou každého publikovaného dokumentu, s totožnou štruktúrou, ktorá by vždy zrozumiteľnou formou zhrnula obsah dokumentu
•	Možnosť / návrh vytvoriť SFIC newsletter 
•	Akčný plán ERAC vyžadoval začlenenie indikátorov – napr. počet reportov, počet osôb na prac. skupinách, počet stiahnutí dokumentov, ktoré preukáže užitočnosť komunikačných aktivít
•	Daný task force je stále otvorený komentárom ohľadom vypracovaného dokumentu, ktoré je možné odoslať. SFIC task force očakáva písomné komentáre do 15. októbra 2019.
Príspevok pracovnej skupiny ERAC Open science and innovation:
–	Je zhoda na tom, že je potrebné zlepšiť komunikačné aktivity 
–	pred 8 mesiacmi bol vypracovaný tzv. wish-list, v ktorom skupina navrhla prepracovať existujúce dokumenty, aby boli čitateľnejšie
–	návrhom je vytvoriť aj resumé – tabuľku, ktorá by bola súčasťou každého publikovaného dokumentu, s totožnou štruktúrou, ktorá by zrozumiteľnou formou zhrnula obsah dokumentu
–	diskutovala sa aj téma publikovania na sociálnych sieťach, avšak Rada EÚ nedovoľuje používať sociálne siete na šírenie vedomosti o výsledkoch práce takýmto spôsobom
–	dokumenty produkované ERAC a pracovnými skupinami nespĺňajú kritériá F.A.I.R (Findable – Accessible – Interoperable – Reusable), t.j. napr. sú ťažko prístupné na webe Rady EÚ, preto by bolo vhodné prepracovať sekciu ERAC na strane Rady ako prvý krok. 
–	Pre ilustráciu, všetky informácie o ERAC a jej pracovných skupinách je možné nájsť na rakúskej verzii ERA portálu, oveľa ťažšie ich je nájsť na webstránke Rady
4. Election of the new SFIC Chair
Mandát súčasného predsedu potrvá do 15. októbra (mandát je 3-ročný). Žiadosť bola prijatá len od AT, ktoré nominovalo Martinu Hartl. Martina sa zúčastňuje SFIC od 2014. Žiadne námietky voči jej kandidatúre, preto FR prenecháva mandát AT. 

FR sa podarilo navýšiť účasť ČŠ na zasadaniach SFIC. FR identifikuje ako najväčšiu výzvu vytvorenie automatického mechanizmu pre začlenenie medzinárodnej spolupráce do programom EÚ výskumu, vzdelávaniu a inovácií.

5. SFIC activities in the context of the ERA 
A) ERAC monitoring process – skupina pre monitorovanie priorít ERA 
Delegáciám budú odoslané 2 dokumenty ohľadom monitoringu priorít ERA. 
Národné akčné plány ERA.

ES v tomto kontexte poznamenalo, že na národnej úrovni sa dostávajú informácie o tom, čo robí SFIC len v malej miere. Navrhuje, aby po boli informácie po plenárnych zasadaniach zaslané na rôzne strany – EK a členské štáty. 

B) Future of the ERA
Témou diskusie bol pokrok práce ad-hoc pracovnej skupiny o budúcnosti ERA.
Hlavným bodom boli tzv. ERA Lighthouses. Odporúčania ad-hoc pracovnej skupiny sa stretli s konsenzom, ale koncept ERA Lighthouses nemá jednoznačné spoločné stanovisko všetkých členov prac. skupiny. Väčšina delegátov sa vyslovila za štruktúrované ERA lighthouses (structural). ERA lighthouses sa môžu zrealizovať, pokiaľ nebudú duplicitné, budú spájať priestor ERA a vyjasní sa daný koncept.
•	Každé 3 roky bude štruktúra ERA prehodnotená. 
•	SFIC by sa mal taktiež vyjadriť k novému naratívu, ostatné skupiny to pravdepodobne uskutočnia taktiež. Veľkú rolu v novom naratíve hrajú SDGs.
•	V tomto smere BE pripomína, že každá skupina ERAC už svoju pozíciu pred ad-hoc pracovnou skupinou prezentovala. 

6. Information on the Mutual Learning Exercise on National Strategies and Roadmaps for International Cooperation in R&I – francúzska delegácia
Projekt financovaný Európskou komisiou – MLE. 

7. Working groups :
a) Benchmarking WG
Mandátu tejto prac. skupiny bol predĺžený o 6 mesiacov, nakoľko práca zatiaľ nie je dokončená. Práca bola začatá v septembri 2018, kedy táto skupina mala uskutočniť benchmarking národných systémov, a to zozbieraním Národných akčných plánov v rámci 6. priority ERA – medzinárodná spolupráca. Bolo prijatých 22 odpovedí na zaslaný dotazník, na základe ktorého boli vypracované závery a odporúčania.

Najčastejšími krajinami, s ktorými krajiny EÚ vytvárajú medzinárodnú spoluprácu vo V&I boli : Čína, USA, Japonsko, Južná Kórea, Rusko, Brazília. Výsledkom je identifikácia kľúčových partnerov R&D spolupráce.

Pozvanie na zaslanie písomných komentárov/odporúčaní k predbežnej verzii (do 1 mesiaca).
F
inálna verzia reportu by mala byť prijatá 18. decembra 2019. Na jar 2020 sa uskutoční spoločný SFIC/MLE workshop o výsledkoch pracovnej skupiny a MLE. 
•	BE sa zaujíma o oblasti spolupráce, aktuálna kartografia je bez rozdielu.
•	PT poukazuje na užitočnosť týchto dát pre EK.

b) China
Zástupca EK prezentoval faktické poznámky ohľadom spolupráce vo VaI s Čínou. Čína je rival a partner zároveň. Čína sa v minulosti zachovala ako predátorský partner. USA, Japonsko a Južná Kórea prestávajú spolupracovať s Čínou v oblasti R&D. High-tech spoločnosti sa presúvajú z Číny do okolitých krajín, napr. Vietnamu. 

Pri Číne je možnosť otvorenia novej pracovnej skupiny.
•	NL, FR, DE jednoznačne podporujú vznik novej pracovnej skupiny. PT tiež, avšak podmieňuje to jasným a úprimným definovaním cieľov tejto skupiny. 
•	Skupina zainteresovaných delegátov vypracuje návrh. Tí, ktorí sa chcú zapojiť, by sa mali ozvať sekretariátu. 
•	Podľa EK by bolo najlepšie vypracovať kartografiu spolupráce medzi jednotlivými ČŠ a Čínou, napr. preskúmaním počtu výskumníkov, ktorí sa takejto spolupráci venujú.

c) Science Diplomacy
Report z workshopu na tému science diplomacy, ktorý sa konal 3. októbra 2019, teda o deň skôr, bude zverejnený a následne bude vypracovaná „concept note“. Výsledok bude prezentovaný na plenárnom zasadnutí v decembri.
•	Na podujatí European R&I Days sa uskutočnil workshop o Science Diplomacy, ktorého sa zúčastnilo 450 účastníkov.

d) Africa 
Lídrom tejto skupiny je AT. Taktiež sa diskutovalo o možnom vytvorené novej pracovnej skupiny. Viaceré štáty uvažuje o svojom potenciálnom zapojení, ak by takáto skupina vznikla. 
•	DE sa plánuje zúčastniť, ale intenzita tejto angažovanosti bude menej, ako sa plánovalo pôvodne. ES upozorňuje na veľkú diverzitu výskumno-inovačných systémov v Afrike a potrebu užšej definície.
•	EK schvaľuje nápad zriadiť pracovnú skupinu, upozorňuje však, že na takúto aktivitu môžu chýbať zdroje, nie je vhodné mať veľké očakávania. Afrika je krajina veľkých kontrastov. Je potrebné zvoliť skôr bilaterálny prístup. DEVCO sa taktiež angažuje vo výskumných iniciatívach aj prostredníctvom publikovaných výziev.
1.2 Informačný deň k schéme FET Open/EIC Pathfinder
Dňa 8. októbra 2019 sa v Bruseli uskutočnilo informačné podujatie o pilotnej schéme Európskej rady pre inovácie (EIC), so zameraním na schému EIC Pathfinder. Hlavným rečníkom bol Walter Van de Velde (DG CONNECT, Budúce a vznikajúce technológie – FET).

Cieľom schémy EIC Pathfinder, nadväzujúcej na predošlý FET Open, je doviesť prelomovú myšlienku k overeniu koncepcie (proof of concept) a demonštračným aktivitám. EIC Accelerator, schéma nadväzujúca na predošlý FET Proactive má za úlohu pomôcť preklenúť tzv. údolie smrti, uskutočniť vývoj technológie (scale-up) a priviesť technológiu bližšie k trhu. Zatiaľ čo EIC Pathfinder je určený skôr pre individuálnych výskumníkov a technologickým vývojárom, EIC Accelerator je nástrojom určeným pre MSP, startupy a podnikateľský sektor. 

Hlavné odkazy a tipy týkajúce sa schémy FET Open/EIC Pathfinder od Waltera Van de Velde sú nasledovné:
-	Vo FET Open/EIC Pathfinder sa od žiadateľov vždy očakáva kolaboratívny a multidisciplinárny prístup. 
-	Pri podávaní projektového návrhu do tejto schémy nie je potrebné vytvoriť konzorcium zložené z veľkého počtu členov. Každý partner musí mať svoju odôvodnenú rolu v projekte a ideálna situácia je, ak partneri pochádzajú z rôznych sektorov a disciplín. Je odporúčané pracovať nie s tradičnými, ale s novými partnermi – tento prístup zaručí vývoj novátorských myšlienok.
-	Rozloženie financií a úloh medzi partnermi musí byť spravodlivé a odôvodnené. Prítomnosť partnera, ktorý by mal v konzorciu len tzv. kozmetickú úlohu nie je želaným javom.
Walter Van de Velde taktiež zdôraznil, že na preklenutie známeho údolia smrti sú v ponuke 2 nástroje: 
1.	FET Innovation Launchpad, ktorý poskytuje financie krátkym projektom s malým rozpočtom (100 tisíc EUR), avšak ukazuje sa ako veľmi užitočný, pokiaľ ide o pomoc nedávno dokončenému alebo prebiehajúcemu projektu FET pri štúdiu potenciálnych trhov, komercionalizácii produktov alebo modernizácii úrovne pripravenosti technológií (TRL).
2.	Transition to Innovation Activities je nástroj, ktorým sa poskytuje podpora technológiám pri ktorých je určená potenciálna využiteľnosť, avšak je potrebné vykonať dodatočný výskum a uskutočniť vývoj stupňa TRL 2/3 až do výšky 6 maximálne.
Celá prezentácia p. Waltera Van de Velde je prílohou tejto správy. Na podujatí tiež vystúpil prof. Laurent A. Francis, ktorý prezentovaľ svoj pohľad na schému FET Open z pohľadu externého hodnotiteľa a Bram Vanderborght (VUB Brusel), ktorý prezentoval svoju skúsenosť s projektami financovanými zo schémy FET z pohľadu výskumníka.
Viac informácií:
•	Prezentácia: Walter Van de Velde, DG CONNECT
•	Prezentácia: Laurent A. Francis, externý hodnotiteľ FET Open
•	Prezentácia: Bram Vanderborght, VUB Brusel
1.3 Zasadnutie Pracovnej skupiny IGLO pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti výskumu, vývoja a inovácií (IGLO INCO WG)
Dňa 14. októbra 2019 usporiadala Styčná kancelária SR pre výskum a vývoj v Bruseli v spolupráci so španielskou (SOST) a litovskou (LINO) styčnou kanceláriou tradičné zasadnutie Pracovnej skupiny IGLO pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti výskumu, vývoja a inovácií (IGLO INCO WG). Hlavnou rečníčkou bola Katalin Alföldi, pracovníčka pre oblasť politiky z asociácie COST (European Cooperation in Science and Technology), ktorá predstavila COST organizáciu, čím sa zaoberá a ako pomáha výskumníkom pri ich rozvíjaní.

Program COST pozostáva z 38 členov (krajín), Krajín blízkeho susedstva (NNC), Medzinárodných partnerských krajín (IPC) a jedného Spolupracujúceho člena (Izrael). Z týchto 38 krajín je 22, ktoré majú menej intenzívny výskum (medzi ktoré patrí aj Slovensko) a ktorým COST pomáha sa napojiť na výskumné centrá v Európskom výskumnom priestore (ERA). COST má 3 strategické priority v ERA: 1. propagáciu a šírenie excelentnosti, 2. podporu interdisciplinárneho výskumu pre prelomovú vedu, 3. štartovanie kariér mladých výskumníkov. Spôsob budovania týchto sietí je otvorený, existujú dve štádiá v ktorých sa môžu krajiny rozhodnúť kedy sa pripoja. 

COST poskytuje financovanie pre organizáciu konferencií, stretnutí, pracovných seminárov. Nefinancuje výskum samotný avšak financuje aktivity v rámci COST Akcií (COST Actions). COST Actions je sieť, ktorá je pre všetkých výskumníkov a inovátorov a je založená na spojenom pracovnom programe trvajúcom 4 roky. Hlavnými nástrojmi COST Actions sú budovanie kapacít, nadväzovanie kontaktov a mentoring. Tieto Akcie sú otvorené pre všetky odvetvia vedy a výskumu, inštitúcie, krajiny a pre všetkých výskumníkoch bez ohľadu na ich kariérny stav. Akcie z COSTu majú dokonca väčšiu 
(až 33%-nú) šancu na úspech v rámcových programoch. 

Globálna spolupráca, na ktorú sa COST taktiež zameriava, je založená na zistenom vzájomnom prospechu, ktorý zabezpečuje rozvoj vedeckých oblastí, na ktorých partneri pracujú. Aktívne spája všetky strany, ktorý môžu poskytnúť pridanú hodnotu na vysporiadanie sa z rôznymi spoločenskými výzvami. COST podporuje účasť partnerov z nečlenských štátov a tiež zapojenie výskumníkov do prebiehajúcich COST Actions z Krajín blízkeho susedstva. NNC to majú hradené čo znamená, že môžu využívať financovanie COSTu na rozdiel od IPC, ktoré si musia svoju účasť hradiť samé.

Nová uzávierka pre podanie projektových návrhov bude 29. apríla 2020. Zároveň sa v období marec-apríl zverejnia vybraté COST Akcie za posledné obdobie.

COST prispieva k redukcii fragmentácie investícií do európskeho výskumu a otvorenie Európskeho výskumného priestoru (ERA) do celosvetovej spolupráce.

Na zasadnutí boli prítomní zástupcovia styčných kancelárií z členských krajín EÚ, asociovaných krajín pre program Horizont 2020 a diplomatickí zástupcovia z tretích krajín.
1.4 Horizon 2020 Brokerage and Networking Event on Innovative technologies and materials for energy storage 
and conversion
Partnerská burza programu Horizont 2020 pre oblasť energetiky, batérií a nových materiálov v Bruseli, 23. október 2019 

Dňa 23. októbra 2019 sa v Bruseli uskutočnila partnerská burza zameraná na nadväzovanie spolupráce a partnerstiev v rámcovom programe EÚ pre výskum a inovácie, Horizont 2020. Podujatie pripravila Styčná kancelária SR pre výskum a vývoj (SLORD) so Styčnou kanceláriou ČR pre výskum, vývoj a inovácie (CZELO) a Styčnou kanceláriou Litvy pre výskum, vývoj a inovácie (LINO) v Bruseli, v spolupráci s Univerzitou Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach. 

Cieľom poldenného podujatia pod názvom „Brokerage and networking event on innovative technologies and materials for energy storage and conversion“ bolo bližšie predstaviť päť vybraných výziev na predkladanie návrhov týkajúcich sa vysoko aktuálnej témy skladovania a konverzie energie z obnoviteľných zdrojov a vývoj pokročilých typov batérií, s dôrazom na ich priemyselnú udržateľnosť a zároveň vytvoriť unikátny priestor pre vytvorenie partnerstiev medzi zastúpenými inštitúciami. Podujatia sa zúčastnilo približne 55 účastníkov z rozličných krajín EÚ či asociovaných krajín. 

Úvodné slovo predniesol zástupca stáleho predstaviteľa Litvy pri EÚ, p. Simonas Šatūnas, ktorý účastníkov privítal v priestoroch Stáleho zástúpenia Litvy pri EÚ a povzbudil ich k vzájomnej spolupráci. 

Rektor Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach (UPJŠ), p. Pavol Sovák, otvoril podujatie prezentáciou zameranou na aktivity UPJŠ vyvíjané smerom k intenzívnejšej účasti v programe Horizont 2020 a ďalších iniciatívach na európskej úrovni, s výhľadom na nadchádzajúci rámcový program EÚ pre výskum a inovácie, Horizon Europe. 

Zástupcovia Európskej komisie, pracujúci v Generálnych riaditeľstvách pre výskum a inovácie (DG RTD) a pre komunikačné siete, obsah a technológie (DG CNECT), predstavili vybrané výzvy z aktuálnych pracovných programov Horizont 2020 z oblastí (i) Bezpečná, čistá a efektívne využívaná energia, (ii) Nanotechnológie, pokročilé materiály, pokročilá výroba a spracovanie, biotechnológie a (iii) Prierezové témy, so zameraním na inovatívny vývoj batérií. 

Účastníci mali počas podujatia jedinečnú príležitosť nadviazať nové kontakty a sľubné partnerstvá pre budúcu spoluprácu na kolaboratívnych projektoch v rámci výziev programu Horizont 2020. Celkom 15 účastníkov sa rozhodlo využiť ponúknutý priestor a predstaviť svoje projektové zámery v rámci panela rýchlych, 2,5 minútových prezentácií, ktorých cieľom je zaujať potenciálnych partnerov v prítomnom publiku. 

Záverečné slovo predniesol p. Carlos Navas, zástupca Spoločného podniku pre palivové články a vodík (FCH JU), ktorý účastníkov oboznámil s aktuálnym vývojom implementácie programu FCH JU a informoval o možnosti zapojenia sa do budúcich výziev FCH JU.
1.5 7. Zasadanie ad-hoc pracovnej skupiny ERAC pre budúcnosť ERA (ERAC Ad-hoc Working Group on the Future of ERA
Miesto: SZ Švajčiarska pri EÚ
Dátum: 29.10.2019
Účasť a vypracovanie: Monika Bideau Repčíková

Program zasadania: 
1) Najnovší vývoj 
Zostávajúci časový rámec na dokončenie mandátu/úlohy pracovnej skupiny je 1 mesiac. Skupina dodá dokumenty do 3.decembra 2019.

Čo sa týka Deliverable A, závery a odporúčania sú prijaté a dokončené dňom 2.október 2019. Zostáva dokončiť prácu na ERA Lighthouses a (novom) Naratíve, ktorého finálna verzia by mala byť hotová 13. novembra. Pri ERA Lighthouses je návrh prijať finálny text vo forme všeobecných záverov ERAC, v prípade, že sa nepodarí dosiahnuť konkrétnejší výsledok. 
Deliverable B: momentálne je navrhnutý 1-stránkový dokument s prioritami a cieľmi ERA, dlhá verzia bude diskutovaná 30. októbra. Návrh tejto dlhej verzie by mal byť pripravený pre diskusiu 13. novembra (deň po ERAC Steering Board) a pripravený na finálne prijatie 27. novembra 2019.

2) Príprava na hearing
•	Pre hearing je potvrdených 15 účastníkov/zástupcov zainteresovaných organizácií. Príspevky prebehnú v troch paneloch, tentokrát nebudú zástupcovia rozdelení podľa kľúča akadémia/infraštruktúry/biznis-orientovaný sektor.
•	Prebehla diskusia o tom, akým spôsobom zaradiť odkazy na príspevky stakeholderov vo výsledných dokumentoch. Jednou z možností je vypracovať odporúčanie o pokračovaní pravidelných dialógov s relevantnými aktérmi. Zástupcovia budú môcť na dobrovoľnej báze zaslať písomné pripomienky po stretnutí, avšak musí to byť do 4. novembra. 

3) Diskusia o novom naratíve ERA 
Naratív by mal spĺňať funkciu logického prepojenia medzi odporúčaniami (Deliverable A – krátka verzia) a prioritami a cieľmi ERA (Deliverable B). Naratív  (Deliverable A – dlhá verzia) bude formulovaný ako dynamický prechod z aktuálneho bodu do nového želaného bodu podľa rôznych dimenzií.

•	Naratív je kritizovaný pre jeho prílišnú všeobecnosť (zo strany GPC - High Level Group on Joint Programming). Členovia konštatujú, že je potrebné nabrať odvahu a zúžiť tieto priority na konkrétnejšie opatrenia (IR, HR, SI). SI zdôrazňuje, že ERA nutne potrebuje byť konkrétna a politickí predstavitelia si môžu zo všeobecných odporúčaní vyvodiť prakticky čokoľvek, pokiaľ to nie je konkrétne, potrebujeme príklady aktivít, ktoré môžu byť implementované pre každú zo 4 priorít.
•	SI, AT považujú za vhodné začleniť ilustratívne príklady pod každú zo 4 priorít (momentálne sa nachádzajú vo forme poznámky).
•	DE (rapporteur) spochybňuje, že v tak krátkom čase bude pracovná skupina schopná definovať 4 či max. 5 konkrétnych akcií/aktivít, ktoré by ilustrovali každú z priorít. Skupina napriek tomu považuje za vhodné uviesť príklad/y (čisto ilustratívne) pre každú z priorít.

Tabuľka naratívu, ktorá je nateraz veľmi všeobecná, bude transformovaná na konkrétny text. Nateraz skupina súhlasí s týmto postupom.

5) Hearing zainteresovaných organizácií
1. panel
Science Europe:
•	schvaľuje dôraz na vedomosti, avšak uvádza, že tieto vedomosti majú byť definované ako „vedomosti založené na výskume“ (research-based knowledge);
•	implementácia princípov nesmie prehĺbiť rozdiely vo výskumných kapacitách MS;
•	v dokumentoch chýbajú referencie na otvorenú vedu, ERAC by mal byť jej ambasádorom.
EARTO:
•	v dokumentoch chýbajú zmienky o vytvorení Európskeho výskumného a inovačného priestoru ako fúzie;
•	podporuje zaradenie odkazu na cieľ 3% HDP do výskumu (verejné aj súkromné investície);
•	nepodporuje vytvorenie ERA Lighthouses ako nový koncept.
Business Europe:
•	privítala by silnejší dôraz na inovácie a priemysel a zároveň akčný plán, ktorý by vysvetľoval aký politický ownership budú tieto ambície mať;
•	navrhuje väčší dôraz na adresovanie chýbajúcich odborných zručností v oblasti výskumu, inovácií a vzdelávania, ktoré by mohla ERA adresovať, aj v rámci geografického/regionálneho rozloženia zručností;
•	tiež odporúča väčší dôraz na priťahovanie talentov do EÚ a odkaz na cieľ 3% HDP do výskumu (verejné aj súkromné investície).
ERIC FORUM:
•	zdôrazňuje potrebu spájania prostriedkov na výskum z viacerých MS, budovanie medzinárodných excelentných kapacít, vrátane 3. krajín;
•	spytuje sa na pridanú hodnotu ERA Lighthouses;
•	pri priorite 2 o inklúzii zdôrazňuje dôležitosť budovania infraštruktúr a ponuku školení napr. v strednej Európe.
EUA:
•	princíp „smart directionality“ by nemal vynechať výskum založený na zvedavosti (curiosity-driven research);
•	ERA by mala byť konkurencieschopná, ale taktiež relevantná pre spoločnosť;
•	spytuje sa, akým konkrétnym spôsobom bude „nová ERA“ prevedená do skutočnosti z politického hľadiska, stále totiž neexistuje jasná štruktúra jej implementácie;
•	súhlasí so zmienkami o otvorenej vede a vedomosťami založenými na výskume.

•	Všetci zástupcovia sa zhodujú, že kroky vyplývajúce z nového naratívu či priorít musia byť konkrétnejšie.
•	Otvorená veda sa dá implementovať tým, že národný systém zavedie princíp otvorenej vedy ako jedno z hodnotiacich kritérií pre univerzity ako súčasť aktivity pre transfer technológií. Tento systém v skutku znevýhodňuje mladých výskumníkov.
•	Diskutovalo sa aj o potrebe reformu hodnotiaceho systému výkonnosti výskumu (reserch impact factors), ktoré sú založené aj na publikácii v prestížnych vedeckých časopisoch.

2. panel
ALLEA:
•	zdôrazňuje potrebu vylepšenie systémy kariéry výskumníkov (dôchodky, sociálny systém, systém udeľovania odborných statusov; individuálni výskumníci, prechod z verejného do súkromného sektoru);
•	podpora digitalizácie výskumu pre zníženie dopadu na klimatické zmeny (podpora online nástrojov a virtuálnych meetingov, etc.);
•	viac inklúzie SSH do inovačných aktivít, sociálne inovácie sú rovnako dôležité ako technologické, výskum jazykov transformovaný napr. do nových online prekladacích nástrojov.
EU-LIFE:
•	uvádza potrebu politickej zodpovednosti (ownership);
•	výskum a predovšetkým excelentný výskum musí byť centrom ERA, uvádza, že odkazy na excelentnosť výskumu nie sú v nových dokumentoch dostatočne zvýraznené.
ERF:
•	uvádza, že je potrebné poznať rozdiel medzi výskumom (research) a vedomosťami (knowledge), výskum je proces prítomný od nepamäti a nie hodnota – vedomosť je získanou hodnotou, pokiaľ sa jedná o novú vedomosť, ktorá je výsledkom výskumného procesu;
•	jednoznačne neodporúča použitie výrazu Lighthouse z „filozofického“ hľadiska a kvôli komplikovaniu európskeho výskumného ekosystému;
•	pokiaľ má ERA uspieť, potrebovala by tiež nejakú centrálnu štruktúru, ako napr. JRC a pod.
COST:
•	uvítalo by priame odkazy na mladých výskumníkov a tiež nástroje na meranie pokroku ERA – (KIPs, akčný plán);
•	zaujíma sa o možnú formu globálnej spoluprácu;
•	považuje ERA Lighthouses za špeciálne vágny koncept.
ERRIN:
•	uvádza potrebu hlbšieho teritoriálneho vymedzenia ERA;
•	ERA Lighthouses vidí skôr ako komunikačný nástroj a obáva sa ich neprítomnosti v krajinách tzv. EÚ-13.

•	Bolo by vysoko užitočné, aby národné systémy nejakým spôsobom pripomínali, že prostriedky na výskum, aj tie národné, sú istým spôsobom výsledkom snáh vyvíjaných pre vytváranie ERA na európskej úrovni.
•	EÚ potrebuje plnú harmonizáciu v oblasti terminológie výskumných kariér (vrátane administratívnych a technických pracovníkov), pre umožnenie skutočnej európskej kariérnej cesty vo výskume. Na úrovni EÚ vyvíja tieto snahy EURAXESS (kategórie R1, R2...), avšak na národnej úrovni nie sú takéto kategórie zavedené.
3. panel
The Guild:
•	zdôrazňuje dôležitosť pomenovania vedomostí ako nových vedomostí, nielen vedomostí vo všeobecnosti - práve vytváranie nových vedomostí je stredobodom ERA;
•	úlohou ERA je tiež podpora multidisciplinarity; 
Eurodoc:
•	uvádza problematický vývoj pracovného trhu pre výskumníkov mimo akademického sektora v zmysle chýbajúcich odborných zručností, tréningov a pod. ako aj nestabilných/krátkodobých pracovných zmlúv;
•	podporuje predchádzajúce komentáre o otvorenej vede a systému hodnotenia (prílišný tlak na výskumníkov);
•	doktoranti by mali byť harmonizovane rozoznávaní ako začínajúci výskumníci (early-career researchers);
CAESAR:
•	dokument je formulovaný ako komerčný text, ktorý prezentuje ERA ako akýsi dobrovoľný politický projekt a nezohľadňuje ERA ako povinnosť vyplývajúcu zo zakladajúcich zmlúv, zároveň nezdôrazňuje výrazný úspech ERA a tým vytvára pocit, že ERA ich nemá;
•	odmieta vidieť ERA len ako nástroj na zvyšovanie konkurencieschopnosti a odporúča nedefinovať ERA len ako medzivládnu spoluprácu, je to súhra multitúdy aktérov;
•	text úplne opomína možnosť využívania čl. 186 Zmluvy;
•	odporúča úplne vynechať ERA Lighthouses a sústrediť sa na dôležité záležitosti a priority ERA a vyzýva na ambiciózny prístup.
EIRO Forum:
•	namiesto Lighthouses odporúča zvyšovanie povedomia o úspešne ukončených úlohách ERA;
•	odporúča posilniť prítomnosť základného výskumu a výskumných infraštruktúr.
TAFTE:
•	víta vývoj ERA viac smerom k inováciám;
•	nesúhlasí s termínom jedného európskeho ekosystému, pretože ho vidí skôr ako súhru rôznych lokálnych ekosystémov.
Zhodnotenie – hlavné trendy príspevkov, ktoré môžu byť zohľadnené:
1.	systém kariéry výskumníkov;
2.	neodporúčanie vývoja nového konceptu ERA Lighthouses/neodporúčanie komplikovania systému ERA;
3.	jasný akčný plán;
4.	otvorená veda;
5.	hodnotiaci systém (veľmi citlivé, pretože to sa to dotýka autonómnosti univerzít okrem iného).
Diskusia: 
•	ERC má takmer 0 grantov pre výskumníkov. ktorí by chceli s ERC grantom prejsť z priemyselného do akademického sektora.
•	Pre penzijný systém výskumníkov bol vyvinutý RESAVER, avšak národné systémy nevstúpili do systému. Zamestnávatelia musia tlačiť na národný systém, aby pristúpili k RESAVER.
•	CAESAR spomína konkrétne nástroje, ktoré sa stále dajú ľahko adoptovať, ako napr. „modrá karta“ pre výskumníkov.
•	ERA Lighhouses by mali byť formou „Joint Policy Action“.
•	Niektoré sektoriálne politiky v rámci MS EÚ ako fiškálna politika, voľný trh niektorých komodít, napr. liekov a ďalšie nie sú integrované, čo brzdí vývoj inovácií na úrovni EÚ v porovnaní s USA (plne jednotný, integrovaný trh).
Záver: 
Predseda hodnotí stretnutie ako produktívne. Počas zajtrajšieho stretnutia bude možné niektoré z týchto ideí premietnuť do druhej verzie priorít a cieľov.
Dátum: 30.10.2019
Miesto: SZ Nórska pri EÚ

6) Závery z predchádzajúceho dňa
Predseda informuje o návrhu pridať ku každej zo 4 navrhnutých priorít aj tzv. Action Areas, ktoré ilustrujú, akým spôsobom realizovať ciele a priority.

7) Deliverable B: Ciele a priority - diskusia
•	BE informuje o svojom postoji: high-level skupina v BE (zložená zo zástupcov ministerstiev) bola značne kritická k navrhnutému dokumentu. Má pocit, že veľa zo svojich postojov bolo adresovaných aj počas hearingu zástupcov organizácií. Ďalej uvádza, že ciele a priority sú príliš podobné. Ciele by mali byť formulované širšie, s odkazom na čl. 179 a odkazy na interakciu so spoločnosťou. Priority by mali byť odôvodnené tvrdením, prečo sú prioritné. Privítali by vypracovanie úvodu k tejto časti.
•	IT adresuje metodológiu a štruktúru dokumentu. Navrhuje pridať predslov pred ciele a priority. Ponúka porovnanie budovania EHEA a ERA, ktoré sa odlišujú tým, že centrálnym aktérom EHEA je univerzita, pričom aktéri ERA nie sú chápaní až tak priamočiaro. Potrebujeme pomenovať aktivity, ktoré chceme v rámci ERA vyvíjať, aby sa v nich dotknutí aktéri spoznali a identifikovali sa s nimi.
•	EK súhlasí z jasnejším vymedzením rozdielu medzi cieľmi a prioritami. Ciele by mali byť všeobecné, politické a priority konkrétnejšie, pričom 3. level by predstavovali ilustrácie aktivít. PRES súhlasí.
•	CH súhlasí zo zaradením „Action Areas“, ale trvá na tom, aby sa preformulovali priority, aby boli ambicióznejšie a konkrétnejšie.
•	DE sumarizuje, že je potrebné mierne preformulovať ciele, aby boli kompatibilné a široké a priority, aby boli naopak o niečo konkrétnejšie, ale nie príliš, aby bolo stále možné pridať konkrétne príklady.
•	ES podporené PT uvádza, že panuje zhoda, že je potrebné venovať pozornosť prioritám a akčný plán nespadá do mandátu skupiny. 
•	SI sa stotožňuje so smerom konverzácie a podporuje pridanie ilustratívnych príkladov bez vypracovania akčného plánu, ktorých cieľom bude uľahčiť pochopenie priorít. Upozorňuje, že napr. kariéra výskumníkov je samozrejme extrémne dôležitá, pretože je prioritou od samotného založenia myšlienky ERA od r. 2000, ale mandát skupiny by nemal opakovať samozrejmé skutočnosti. Vyzýva, aby skupina zostala realistická, napr. v oblasti interoperability sociálnych a dôchodkových systémov alebo systému pracovných zmlúv. Žiadna aktivita ERA nemôže splniť tieto ciele, ktoré záležia od implementácie rôznych nariadení na národnej úrovni. 
•	EK pripomína, že niektoré priority ERA v minulosti sa stali skutočnosťou, napr. v rámci ESFRI alebo otvorenej vedy, ale implementácia zostáva záležitosťou na národnej úrovni. 
•	DK navrhuje formulovať novú prioritu o obehu vedomostí a otvorenej vede. Tiež vyzýva na väčšiu konkrétnosť.
•	AT uvádza, že máme príležitosť pritiahnuť pozornosť politických predstaviteľov. Trvá na tom, že je vhodné adresovať kariéry výskumníkov.
•	SE upozorňuje, že je lepšie byť ambiciózny a tým spôsobom upozorniť na potrebné kroky adresujúce nedostatky ERA, pretože tieto návrhy budú každopádne ešte prehodnotené v Rade a následne v procese implementácie. PRES podporuje tento ambiciózny, ale zároveň realistický prístup.
•	ES uvádza, že je predsa len užitočné opakovať samozrejmé skutočnosti ako uľahčenie mobility a kariéra výskumníkov, ale pridaná hodnota je v tom, že je možné prezentovať tieto návrhy z nového pohľadu a pridať tipy, ako tento cieľ dosiahnuť.
•	CH upozorňuje, že všetky „nové“ 4 priority v sebe zahŕňajú všetkých 6 pôvodných priorít ERA.
•	V skratke ide o debatu medzi realistickým a ambicióznym prístupom. PT uvádza, že mandát skupiny neukladá povinnosť vedieť ako tieto ciele zrealizovať, pretože tento naratív bude platný po najmenej 10 rokov a riešenia sa môžu nájsť časom. Vyzýva na podporu sietí ako EURAXESS a nástroje HRS4R a Charter&Code for Researchers.

PRES sumarizuje, že 3 všeobecné ciele sú relatívne v poriadku a majú podporu skupiny, pokiaľ budú mierne preformulované. Čo sa týka priorít, je nutné ich preformulovať a určiť, akým spôsobom budú formulované príklady.

Ciele - diskusia:
•	DK kladie dôraz na kľúčové slová ako otvorená veda a jej prínos a excelentnosť výskumu. 
•	CH tiež pripomína excelentnosť ako želané slovo a navrhuje prehodiť cieľ a. / c.
•	PT pripomína, že počas hearingu bolo navrhnuté citovať Zmluvy, čl. 179 neurčuje výslovne excelentnosť, ale kvalitu výskumu. Napriek tomu, že je exceletnosť ultimátny cieľ, ERA sama o sebe nemá vytvoriť excelentnosť, ale zaručiť jej vhodné podmienky. Tiež zdôrazňuje dôležitosť vedomostí založených na výskume.
Na základe týchto komentárov vznikla dohoda o tom, že ciele sa mierne preformulujú v tomto zmysle, ale nebudú sa uskutočňovať žiadne rozsiahle úpravy.

Priority:
Priority č. 1 a 2 dostali najviac podpory; pri prioritách č. 3 a 4 sa názory rôznia.

PRES dalo každému zástupcovi vyjadriť sa, ktorú z 3 možností preferuje:
1) Všetky 4 priority ako základ, avšak silné preformulovanie sprievodného textu + ilustratívne príklady (14 hlasov)
2) Prvé dve ponechať a ostatné preformulovať FI (6 hlasov)
3) Úplné preformulovanie priorít: CH, BE

Výsledok: Skupina zvolila možnosť 1 s prihliadnutím na komentáre skupiny 2+3. Každá priorita by mala obsahovať 3, max. 4 príklady (na návrh SK).

Vyjadrenie sa k navrhnutým Action Areas, vrátane všetkých ďalších častí dokumentu ciele a priority písomnými komentármi použitím track changes návrhmi do zajtra alebo do pondelka 4.11. Príklady môžu byť vybrané z navrhnutých Action Areas z poznámok v päte, ale môžu sa navrhnúť aj nové.

Záver: Pripomienky a návrhy sú akceptované do pondelka. Do piatka, resp. pondelka 10.11.2019 rána sa prezentuje návrh nového textu.

8) ERA Lighthouses - diskusia
Zo včerajšieho hearingu vyplynulo, že lighthouses by mala byť skôr komunikačná aktivita zvyšujúca viditeľnosť ERA. 

•	PT upozorňuje, že vieme všetko, čo Lighthouses nie sú. Mali by predstavovať politický nástroj na prekonanie prekážok, ktoré v ERA sú (v tomto súhlasí aj NO). Napr. výberom 1 intervention area, ktorej by sa venovala špeciálna pozornosť.
•	CH, podporené SI, uvádza, že ľudia si neželajú nový nástroj, všetko, čo bolo zatiaľ navrhnuté pre Lighthouses je duplikácia už existujúcich iniciatív alebo ich častí. SI navyše navrhuje potenciálne vloženie prezentácie ERA do činnosti misií, pretože samotné misie sú vo svojej podstate komunikačným nástrojom Horizontu 2020 a H2020 je výkonným nástrojom pre ERA. 
•	HU vidí zatiaľ len prekrývanie s ďalšími iniciatívami, napr. MLE.
•	EC vidí možnosť silného komunikačného nástroja. Iní, napr. CH však nevidia relevantnosť informácií ERA pre širokú verejnosť.
•	FI uvádza, že Lighthouses nie sú podložené skutočnou potrebou, ale súhlasí s komunikačným nástrojom.
•	FR neodporúča vyvinúť nový nástroj. Poukazuje na to, že stakeholderi sú ochotní a chcú sa podieľať na formulovaní budúcich aktivít, preto je ich potrebné zapojiť na dosiahnutie konkrétnych výsledkov.
•	DE sa zastáva konceptu /keďže bol jeho navrhovateľom/, zdôrazňuje potrebu strategickej komunikácie aj o dosiahnutých úspechoch ERA. DE odošle nový, prepracovaný návrh o Lighthouses pred 13. novembrom.
•	SI pripomína, že všeobecné personálne aj finančné kapacity za nezvýšia, pokiaľ vymyslíme nový nástroj.
•	NO navrhuje, aby sa podporovalo začleňovanie zmienok o ERA v národných podujatiach o výskume.

Ak 13. novembra nepadne zhoda na nejakom návrhu, v koncepte sa nebude pokračovať.

Ďalšie kroky:
Pripomienky na základe dnešného stretnutia musia byť zaslané najneskôr do 4.11.
Na ďalšom stretnutí sa bude rokovať o zvyšnej časti Deliverable A a Deliverable B.

2. Vykonávanie informačnej činnosti a komunikácia s relevantným segmentom vedeckej komunity a ďalších inštitúcií/organizácií
2.1 Prevádzkovanie informačného portálu
V priebehu mesiaca október 2019 boli na webovej stránke SLORD pravidelne zverejňované aktuality z oblasti vedy, výskumu a inovácií, plánované podujatia, informačné dni a odporúčania pre oblasť výskumu a inovácií v EÚ. Prebiehajú aj prípravy na modernizáciu portálu SLORD a jeho harmonizáciu s novým ERA Portálom.
Pravidelne bol aktualizovaný aj profil SLORD na Facebooku či na Twitteri. Taktiež bol pripravený newsletter, ktorý bol adresovaný približne 2.900 kontaktom z prostredia slovenskej vedy, výskumu a inovácií.
2.2 Komunikácia s relevantným segmentom vedeckej komunity a ďalších inštitúcií/organizácií
Dialóg s nasledovnými osobami, resp. inštitúciami: 
1.	s národnými delegátmi a národnými kontaktnými bodmi (NCP) pre programové výbory rámcového programu pre výskum a inovácie Horizont 2020;
2.	so Stálym zastúpením SR pri EÚ, predovšetkým so zástupcami pre výskum a vývoj a vysokoškolské vzdelávanie;
3.	s Národnou agentúrou programu Erasmus+ pre vzdelávanie a odbornú prípravu (SAAIC);
4.	so Slovenskou rektorskou konferenciou (SRK);
5.	ďalšími verejnými a súkromnými slovenskými subjektami podľa potreby a záujmu. 

3. Organizovanie stretnutí, konferencií, seminárov a iných podujatí
3.1. Brokerage podujatie H2020 – Inovatívne technológie a materiály pre skladovanie a konverziu energie (predpokladaný dátum 23. október 2019, Brusel)
Kancelária SLORD na základe iniciatívy UPJŠ v Košiciach a v spolupráci s českou (CZELO) a litovskou styčnou kanceláriou (LINO) pripravila medzinárodné brokerage podujatia pod názvom „Inovatívne technológie a materiály pre skladovanie a konverziu energie“, ktoré sa uskutočnilo dňa 23. októbra 2019 v Bruseli. Podujatie bolo určené na predstavenie otvorených a nadchádzajúcich výziev pracovného programu pre oblasť Bezpečnej, čistej a efektívne využívanej energie (SC3), prierezových tém programu Horizont 2020 zameraných na vývoj batérií a programu NMBP. 
Podujatie bolo zamerané na nasledovných 5 tém, ktoré odprezentovali zástupcovia Európskej komisie: 
•	LC-SC3-RES-1-2019-2020: Developing the next generation of renewable energy technologies - rečník Thomas Schleker, DG RTD, Európska komisia 
•	LC-SC3-RES-26-2020: Development of next generation renewable fuel technologies from CO2 and renewable energy (Power and Energy to Renewable Fuels) (RIA) - Maria Georgiadou, DG RTD
•	LC-BAT-13-2020: Sensing functionalities for smart battery cell chemistries 
•	LC-BAT-14-2020: Self-healing functionalities for long lasting battery cell chemistries - Jean-Marie Auger, DG CONNECT
•	LC-SPIRE-08-2020: Novel high performance materials and components (RIA) - Fátima González Gómez, DG RTD
Podujatia sa zúčastnilo 55 zástupcov z členských krajín EÚ či asociovaných krajín programu Horizont 2020, s cieľom vytvárať konzorciá na podávanie projektových návrhov v rámci programu H2020.
Miesto podujatia: Stále zastúpenie Litvy pri EÚ v Bruseli
Všetky informácie sú zverejnené na webstránke kancelárie tu. 
3.2. Informačný deň pre vysoké školy SR k Európskym univerzitám 
Dňa 12.11.2019 sa v Bratislave uskutoční informačný seminár pre vysoké školy, na ktorom budú  prezentované strategické partnerstvá a centralizované akcie, vrátane iniciatívy Európskych univerzít (EUN).
Kancelária SLORD sa aktívne podieľa na organizácii na tohto podujatia. V priebehu augusta priebehala komunikácia s potenciálnymi zahraničnými rečníkmi, zástupcami univerzít, ktoré sú členmi univerzitných aliancií vybraných v prvom kole výzvy Európske univerzity (2019). Konkrétne sa jedná o zástupcov francúzskej univerzity Aix-Marseille (p. Karl Stoeckel) a zástupkyňa spoločnosti IrRADIATE a ISG Univerzity Lisbon (p. Paula Peiró). Kancelária SLORD sa tiež bude podieľať na celkovej komunikačnej kampani pre toto podujatie.

Všetky informácie a program podujatia sú zverejnené na webstránke kancelárie tu.

3.3 V4 Tréning pre projektových manažérov v Bruseli 

Spoločný V4 tréningu pre projektových manažérov pre projekty Horizont 2020 sa uskutoční v termíne od 18. do 20. novembra 2019 v Bruseli. 

Pracovníci Styčných kancelárií V4 finálne identifikovali témy a zástupcov odborných platforiem vrátane zástupcov Európskej komisie, ktorí boli oslovení pri organizácií nadchádzajúceho školenia pre projektových manažérov.
3.4 Návšteva predsedov akadémií vied z V4 v Bruseli

V súčastnosti prebiehajú diskusie medzi pracovníkmi Styčných kancelárií V4 v Bruseli ohľadom prípravy návštevy predsedov akadémií vied z V4 v Bruseli, ktorá by sa uskutočnila začiatkom júna 2020, kedy bude definitívne známe nové zloženie vysokých predstaviteľov Európskej komisie, Európskeho parlamentu a ďalších kľúčových zainteresovaných európskych inštitúcií.

4.  Stručný priebeh rokovaní, resp. študijného pobytu:
Pre lepšiu prehľadnosť sú aktivity v kapitole 4 rozdelené na dve časti – Konferencie, semináre, workshopy, podujatia a stretnutia. Pri všetkých je uvádzaný dátum, čas a miesto konania, ako aj účastníci, a to tak za SLORD, ako aj za partnerov. Zápisy zo všetkých relevantných verejných podujatí sú priebežne zverejňované na webe SLORD a dostupné všetkým záujemcom. 
Konferencie, semináre, podujatia – Október 2019: 
				Október 2019		
Dátum	Čas	Miesto	Účastník (SLORD)	Účastníci	Podujatie	
07.10.2019	11:30-  17:30	KOWI
	Monika Bideau Repčíková, AK	Záujemcovia o výzvy H2020 v oblasti AI, bruselská vedecko-výskumná komunita	Partnerská burza Artificial Intelligence in Research and Applications Workshop	
08.10.2019	09:30 – 12:30	Fondation Universitaire	Monika Bideau Repčíková 	Záujemcovia o výzvy H2020 EIC pilot Pathfinder/Accelerator	Information session on Horizon 2020 EIC pilot Pathfinder
	
14.10.2019	10:00 – 12:00	Stále zastúpenie Litvy pri EÚ 	Monika Bideau Repčíková, AK	Členovia pracovnej skupiny IGLO International Cooperation	Zasadanie pracovnej skupiny IGLO pre medzinárodnú spoluprácu	
15.10.2019	08:00 – 09:30	EP	Monika Bideau Repčíková	Bruselská vedecko-výskumná komunita	K4I Forum Breakfast: European Partnerships and Missions under Horizon Europe	
15.10.2019	15:00 – 18:00	Press Club Brussels Europe	Monika Bideau Repčíková	Bruselská vedecko-výskumná komunita

	How important is Physics to the Economies of Europe?
	
16.10.2019	10:00 – 12:00	KOWI	Monika Bideau Repčíková	Členovia pracovnej skupiny IGLO Implementation 
	Zasadanie pracovnej skupiny IGLO Implementation 	
23.10.2019	11:30 – 17:30	Stále zastúpenie Litvy pri EÚ	Monika Bideau Repčíková, AK, TR	Záujemcovia o oblasti H2020 SC3, NMBP a prierezové témy v oblasti batérií	H2020 Brokerage and Networking event on Innovative materials and technologies for energy storage and conversion	

Stretnutia a rokovania - Október 2019: 

Október 2019	
Dátum	Čas	Miesto	Účastník (SLORD)	Účastníci	Téma stretnutia	Záznam	
01.10.2019	09:30 – 16:30	Albert Borschette Conference Center 	Monika Bideau Repčíková	Členovia Programového výboru H2020 (SC2)	Programový výboru H2020 (SC2)		
02.10.2019	09:30 – 12:30	V4 Raňajky	Monika Bideau Repčíková, TR	Zástupcovia styčných kancelárií (CZELO, PolSCA) a SZ HU pri EÚ v Bruseli	Plánovanie V4 tréningu pre projektových manažérov a návštevy predsedov akadémií vied V4 v Bruseli, výmena informácií, koordinácia postupov		
03.10.2019	09:30 – 12:00	SLORD (Skype)	Monika Bideau Repčíková, TR 	CVTI SR, projektový tím SK4ERA	Pracovné stretnutie k riadeniu a administratíve projektu SK4ERA	Zápis 	
04.10.2019	09:30 – 17:00	Rada EÚ	Monika Bideau Repčíková	Členovia skupiny ERAC-SFIC	Zasadanie skupiny European Research Area and Innovation Committee (ERAC): Strategic Forum for International S&T Cooperation (SFIC)	Zápis	
24.10.2019	09:30 – 12:00	SLORD (Skype)	Monika Bideau Repčíková, TR	CVTI SR, projektový tím SK4ERA	Pracovné stretnutie k riadeniu a administratíve projektu SK4ERA	Zápis	
29-30.10.2019	10:00 – 17:00	SZ Švajčiarska při EÚ, SZ Nórska pri EÚ
	Monika Bideau Repčíková	Členovia pracovnej skupiny ERAC on the Future of ERA	Zasadanie pracovnej skupiny ERAC on the Future of ERA	Zápis	

5.  Odporúčané závery:

1.	Prehodnotiť možnosti dodatočnej finančnej podpory pre slovenské univerzity, ktoré pripravujú svoje zapojenie do iniciatívy Európske univerzity 

Iniciatíva Európske univerzity so sebou prináša obrovské výzvy a zapojenie sa slovenských univerzít do tejto iniciatívy je z hľadiska ich budúcej úspešnosti a konkurencieschopnosti kľúčová. V prvej pilotnej výzve Európske univerzity neuspela ani jedna slovenská univerzita, a to najmä z toho dôvodu, že bolo štatisticky prijatých menej prihlášok v porovnaní s ostatnými krajinami. V prvej pilotnej výzve Európske univerzity si podali návrh v rámci aliancie 2 slovenské univerzity. 

Druhá výzva bola zverejnená 5. novembra 2019 v rámci všeobecnej výzvy na podávanie návrhov projektov na rok 2020 v rámci Erasmus+. Termín na zasielanie žiadostí bol stanovený na 26. februára 2020, 17:00. V druhom kole Komisia plánuje podporiť ďalších 24 aliancií. V rámci ročného pracovného plánu Erasmus+ sa na rok 2020 počíta s rozpočtom 120 miliónov EUR (5 mil. EUR/aliancia, spolufinancovanie vo výške 80%).

Viaceré krajiny EÚ (Nemecko, Francúzsko, Španielsko, Portugalsko a i.) si uvedomujú dôležitosť tejto iniciatívy a podporujú národnými financiami či už univerzity, ktoré sú súčasťou pripravovanej aliancie, alebo tie, ktoré sa úspešne stanú súčasťou aliancie, ktorá uspeje vo výzvach Európskej komisie poskytnutím dodatočných finančných prostriedkov určených na implementáciu ambiciózneho plánu aliancie.

Slovenské univerzity by prostredníctvom dodatočných národných financií získali motiváciu zapojiť sa do tejto dôležitej iniciatívy a mali by stabilnejšie podmienky pre zavádzanie určených aktivít.
2.	Zabezpečiť stabilnú národnú podporu a posilniť koordináciu aktivít pre sieť EURAXESS Slovensko.
6.   Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia
Prezentácie z podujatí a pracovných skupín sú priebežne zverejňované na webe SLORD. Publikácie a materiály z podujatí vo fyzickej forme sú umiestnené v príručnej knižnici SLORD a sú k dispozícií prípadným záujemcom. 

7.   Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC
-

8.   Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií
podľa charakteru a potreby

Súhlasím so zverejnením správy na internete: áno

Správu vypracoval: Monika Bideau Repčíková	
Dátum: 13.11.2019

								
Správu schválil:  prof. RNDr. Ján TURŇA, CSc., generálny riaditeľ