Smernica č. 4/2018 – príloha č. 7

Správa zo zahraničnej/domácej1] pracovnej cesty

	Príloha k cestovnému príkazu číslo	52/2019	
1.	Účastník pracovnej cesty	
Meno, priezvisko, tituly	prof. RNDr. Jozef Masarik, DrSc.	
Útvar	Predsedníctvo APVV	
Prac. zaradenie	predseda predsedníctva APVV 	
Znalosť jazykov2]	Anglický jazyk	
2.	Pracovná cesta 	
Vykonaná v dňoch	09.9.2019 – 11.9.2019	
Štát	Fínsko	
Mesto	Helsinki	
Názov organizácie vrátane adresy	Academy of Finland, the Finnish Ministry of Education and Culture, and Science Europe	
Účel pracovnej cesty	2019 High-level Workshop on Research and Innovation Competence Clusters and Ecosystems	
Spôsob financovania (cestovné, pobytové náklady, iné výdavky)

Poskytnutá strava – áno/nie	APVV

áno	
3.	Rámcový program pracovnej cesty	
Dátum
	Hodina
	Navštívené organizácie	Mená a funkcie kontaktovaných partnerov	Kontaktné adresy	
09.9.2019	17.00	Cesta do Helsínk			
10.9.2019	9.00	Academy of Finland	Heikki Mannila  a účastníci workshopu podľa priloženého dokumentu	Hakaniemenranta 6
PO Box 131
FI-00531 Helsinki	
11.9.2019	9.00	Academy of Finland	Heikko Mannila a účastníci workshopu podľa priloženého dokumentu	Hakaniemenranta 6
PO Box 131
FI-00531 Helsinki	
4.	Stručný priebeh rokovaní/študijného pobytu1]	
Opis priebehu rokovaní podľa rámcového programu, v prípade študijného pobytu (školenia) jeho charakteristika, výsledky študovanej problematiky, získané poznatky a uplatnenie poznatkov z predchádzajúcich ciest.
Predmetom rokovania boli otázky financovania výskumu národnými grantovými agentúrami. Rámec rokovania bol zúžený na otázky podpory národných centier excelencie a národných kompetenčných centier. Tieto dva druhy centier sa v Európe stávajú hlavnými strediskami výskumu s prelomovými výsledkami, novými fundamentálnymi objavmi, producentmi publikácií najvyššej kvality, ako aj vzdelávania založeného na kvalitných vlastných vedeckých výstupoch. 
Jedným z dôvodov vytvorenia týchto centier je aj zvýšenie výkonnosti európskej vedy ako aj pritiahnutie najlepších vedcov na prácu v rámci ERA. V súvislosti s týmto vznikajú a aj nové úlohy pre grantové agentúry. 
Hlavným poslaním stretnutia bolo prediskutovať poslanie a odargumentovať zmysel ich existencie v rámci bohatej štruktúry výskumných organizácii v Európe. V rámci toho sa samozrejme diskutovala otázka súťažného financovania týchto centier a organizácií v nich združených. V rámci prezentácií pozvaných rečníkov boli diskutované skúsenosti z existencie clusterov, ktoré úspešne existujú už niekoľko rokov, či aj desaťročia. 
Veľká časť diskusie a vystúpenia všetkých rečníkov sa týkali definície, čo to je excelentný výskum. Záver je taký, že nejaká jednotná alebo aspoň preferovaná definícia neexistuje. Zhoda bola len na tom, že určite musí mať dve charakteristiky. Tými sú: musí byť originálny a perspektívny (doslova sľubný).Pre excelentnú inštitúciu, excelentný tím sú nevyhnutnou podmienkou a zároveň charakteristickou črtou excelentní ľudia a kvalitné pracovné podmienky. Dobré financovanie je niečo navyše čo zrod excelentnosti akceleruje. Excelentné inštitúcie musia byť atraktívne z vnútra aj z vonku.
Diskutované boli skúsenosti z Fínska, Nemecka, Kanady, Španielska, Švajčiarska, Rakúska.
Počas prvého dňa vystúpila aj Hanna Kosonen, ministerka vedy a kultúry fínska, s prehľadom o fínskom systém podpory vedy a hlavne s informáciou o prioritách fínskeho predsedníctva EU.
Fínsky predstaviteľ zdôraznil hlavne otvorenosť fínskeho systému, veľký podiel zahraničných vedcov ako aj silné previazanie výskumu s najsilnejšími firmami, ktoré investujú do výskumu značné prostriedky. Vyzdvihol taktiež význam centier nielen v oblasti prírodných, technický a biomedicínskych vied, ale hlavne v oblasti spoločenských a humanitných. Rozpočet agentúry krajiny počtom obyvateľov porovnateľnej so Slovenskom je 400 miliónov Eur. Náš je 10 krát menší. Excelentné výsledky sa obyčajne dosahujú v malých skupinách. Fíni dosiahli viacero významných výsledkov, no premeniť ich na niečo užitočné pre spoločnosť si vyžaduje nové zručnosti: manažment, PR, kooperáciu s firmami atď. Preto Fíni venujú pri výchove mladej generácie vedcov veľkú pozornosť získavaniu tzv. soft skills.
Centrá excelencie nemajú určené témy. Tie si určujú sami. Majú 26 centier excelencie, so zabezpečeným financovaním rok vo výške 1 mi. Eur ročne. Hodnotenie po každom roku. Okrem toho zadifinovali prioritné témy a v rámci nich majú takzvané Flagshipy. Tie majú tiež na 8 rokov zabezpečené financovanie vo výške 4 mil/rok. Vo Fagshipoch je dôležité aj spolufinancovanie, ktoré väčšinou ide z privátnych zdrojov firiem zapojených v konzorciu.
Prezident nemeckej DFG disponuje so sumou 5 miliárd pre excelentný výskum a kompetenčné centrá. Delenie peňazí na výskum je v jeho ponímaní už politika (takého malého množstva ako máme na výskum u nás ani nie komunálne, ale uličná). Mnohé veci sa opakovali v jeho vystúpení ako u vystúpení prezidenta fínskej agentúry. Jedinou podmienkou financovania projektov je naozaj excelencia. Zaujímavá bola odpoveď na otázku, čo by robil keby sa financovanie DFG zdvojnásobilo. Nenavýšil by prostriedky na existujúce výzvy, ale prišli by s novými nástrojmi podpory excelentného výskumu. 
SNSF dáva asi miliardu na výskum. Témy centier excelencie stanovuje agentúra. Dopracuje sa k ním tak, že zbiera návrhy od vedcov, univerzít, teda výskumných organizácii, tie vyhodnotí skupina expertov a potom zverejnia výzvu. Pomer vo financovaní je asi 1/3 na základný výskum a 2/3 na technologický. 
V súvislosti so stanovaním tém výskumu vznikla diskusia o tom kto ich má stanovovať. V Írsku  a Holandsku požiadali verejnosť a dostali 40 000 resp. 120 000 rôznych návrhov. Čo s tým, čo s takouto extrémnou demokraciou. Na jednej strane keď výskum je platený z daní ľudí mali by právo rozhodovať o použití. Na druhej strane nemajú na to kvalifikáciu. Preto by mali rozhodovať volení zástupcovia ľudu (vláda, parlament) prostredníctvom nejakého zákona o vednej politike. Problém je však, že ani vo vyspelých ekonomikách veda nie je serióznym predmetom predvolebnej kampane a keď je po voľbách sa to stratí. Nuž a navyše aj vo vednej politike je problémom populizmus. 
Predstaviteľ kanadskej agentúry uviedol príklady z Kanady. Zaujímavosťou je, že kanadská vláda program podpory centier zrušila, lebo vyhodnocovanie projektov bolo zdĺhavé (asi 1á mesiacov). Toto je zaujímavé, lebo Švajčiarom to trvá až 30 mesiacov a sú spokojní a majú výsledky. Argument kanadskej vlády bol, že po 18 mesiacov môžu byť projekty už aj neaktuálne, čo asi nie je na mieste nakoľko projekty financovali 5 rokov. 
Španielsky zástupca hovoril o skúsenostiach z ich konkrétneho centra pretože okrem pozície v agentúre bola a j vedúcou osobnosťou jedného centra. Potvrdila moju skúsenosť zo španielska, že centrá sú v porovnaní zo zvyškom Európy väčšie (veľa inštitúcií je v nich) a menej pružné. Z môjho pohľadu podporujú výskum, ktorý nespĺňa požiadavky excelentnosti.
Rakúsko reprezentoval riaditeľ IST vo Viedni, ktorý nám je dobré známy a nepovedal nič nové čo by sme o ňom nevedeli. Je to naozaj špičkovo organizované a manažované centrum, takže za vzory a na skusy netreba chodiť ďaleko. 
Vo všeobecnej diskusii sa diskutovalo aj o tom, či centrá excelencie v malých krajinách otvoriť aj zahraničiu. Dospelo sa k záveru, že nie, ale samozrejme otvoriť ich pre zahraničných výskumníkov, pre ktorých sú inštitúcie združené v centre dostatočne atraktívne na to aby do nich prišli pracovať, aspoň na dobu existencie centra. 
Ponaučením je aj skutočnosť, že keď som spočítal počet centier, ktoré vznikli na Slovensku na základe výziev VA, APVV a ešte jednej z MŠ, tak som zistil, že ich máme viac ako v Nemecku. Záver, že sú to centrá excelencie len podľa názvu. 	
5.	Odporúčané závery a návrh úloh2]	
Návrh opatrení, príp. úloh na využívanie poznatkov s termínmi a uvedením pracovníka zodpovedného za ich realizáciu.
Fínska ministerka, ktorá síce v názve rezortu nemá školstvo, ale vo vede sú zahrnuté univerzity povedala jednu myšlienku, ktorú by si mali uvedomiť všetci politici.
MINISTERSTVO VEDY A KULTÚRY BY SA DALO NAZVAŤ MINISTERSTVOM BUDÚCNOSTI.
Druhá jej pekná myšlienka bola, že 100 rokov úspešnej existencie Fínska je 100 rokov vzdelávania.
Zodpovedných ľudí za odporúčané opatrenia si nedovoľujem definovať, bol by som však rád keby si toto niekto prečítal a zamyslel sa nad tým. Aspoň odrážkovito nejaké závery a úlohy uvediem:
-	Dôstojné financovanie slovenskej vedy porovnateľné s civilizovanými krajinami, lebo aj Slovensko medzi také počítam.
-	Pracovať na zmene postoja spoločnosti k vede a vysokoškolskému vzdelávaniu na vzťah k našej budúcnosti.
-	Zatraktívňovať prostredie v našich výskumných inštitúciách z vnútra a zvonku, pretože len tak vytvoríme podmienky pre vznik centier excelencie. Centru excelencie totižto nemožno vytvoriť, ono musí vyrásť.
-	 Vytvoriť a finančne podporiť nové programy a nové nástroje financovania v agentúrach.
-	V APVV podporovať len excelentný výskum, Agentúra by nemala plniť „sociálnu“ funkciu.
-	Dostať podporu vedy z mimodotačných prostriedkov na úroveň vyspelých krajín.
-	Skrátiť a skvalitniť proces vyhodnocovania projektov.
-	Zabezpečiť stabilné financovanie excenlentného výskumu aspoň na obdobie 5-8 rokov s pravidelným hodnotením výstupov raz ročne.	

6.	Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia	
Dokumentácia	Miesto uloženia	
Zhrnutie workshopu organizátormi.		

		
7.	Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos pracovnej cesty	
Námety na činnosť APVV podľa vyššie uvedených záverov a odporúčaní a diseminácia získaných poznatkov vo vedeckom a univerzitnom prostredí.	
8.	Spôsob zverejnenia výsledkov pracovnej cesty, prenos získaných informácií2]	
Správa bude zverejnená na internetovej stránke MŠVVaŠ SR.
     	
Súhlasím so zverejnením správy na internete.

Správu vypracoval (meno a priezvisko účastníka)
Jozef Masarik
Dátum 23.9.2019	

Podpis ...................................

Správu schválil (meno a priezvisko nadriadeného)
     
Dátum 	

Podpis ...................................

Správu schválil/neschválil (riaditeľ APVV)

Dátum 	

Podpis ...................................	

______________________________
1]  nehodiace sa preškrtnite
2]  vyplňte len v správe zo zahraničnej pracovnej cesty