Centrum vedecko-technických informácií SR
               	Lamačská cesta 8/A, 811 04 Bratislava

SPRÁVA ZO ZAHRANIČNEJ PRACOVNEJ CESTY

1.  Účastník ZPC:
Mgr. Monika Bideau Repčíková. 
Centrum vedecko-technických informácií SR, Lamačská cesta 8/A, 811 24 Bratislava, 
Styčná kancelária SR pre výskum a vývoj v Bruseli (SLORD), 
Odborná poradkyňa pre vedu a výskum, 
anglický, francúzsky, nemecký, český 

2.  Zahraničná pracovná cesta:
Belgické kráľovstvo, Brusel, 03.06 (00:01) - 27.06.2019 (23:59) 
Zahraničná pracovná cesta prerušená v dňoch: -
Styčná kancelária SR pre výskum a vývoj v Bruseli, cestovné a pobytové náklady hradené CVTI SR

3.  Rámcový program pobytu:
Program zahraničnej pracovnej cesty sa v júni 2019 riadil základnými dokumentmi – Štatútom Styčnej kancelárie pre výskum a vývoj v Bruseli a Plánom činnosti Styčnej kancelárie SR pre výskum a vývoj v Bruseli na rok 2019. Od toho sa odvíjali aktivity, ktoré som v rámci pobytu uskutočňovala.

Pre lepšiu čitateľnosť sú aktivity rozdelené do 4 podskupín :
1. Participácia na informačných, poradenských, školiacich a podporných aktivitách kancelárie SLORD v oblasti výskumu a vývoja
2. Vykonávanie informačnej činnosti a komunikácia s relevantným segmentom vedeckej komunity a podnikov
3. Organizovanie stretnutí, konferencií, seminárov a iných podujatí
4. Stručný priebeh rokovaní, resp. študijného pobytu

1. Participácia na informačných, poradenských, školiacich a podporných aktivitách kancelárie SLORD v oblasti výskumu a vývoja
1.1 Zasadnutie pracovných skupín IGLO (Informal Group of Liaison Offices) pre implementáciu a inováciu, 11.06.2019
Dňa 11. júna 2019 sa uskutočnilo spoločné zasadnutie pracovných skupín IGLO (Informal Group of Liaison Offices) Implementation a Innovation. Rečníkmi na zasadnutí boli:

1) Viorel Peca (DG CNECT), ktorý predstavil bližšie informácie o schéme EIC Pathfinder;
2) Nicolas Sabatier (DG RTD), ktorý predstavil bližšie informácie o schéme EIC Accelerator.

Obaja rečníci sa zaoberali hlavne novinkami schémy Enhanced EIC Pilot, pričom vo svojich vystúpeniach zdôrazňovali tieto skutočnosti: 

1. EIC Pathfinder
•	FET Open a Proactive pokračujú pod záštitou schémy Enhanced EIC Pilot. Do tejto schémy patrí rovnako FET Open Innovation Launchpad, ktorý je niečím ako ERC overenie koncepcie pre minulé projekty FET, s obmedzenou finančnou podporou (100 000 EUR), a teda nie je typickou inovačnou akciou. 
•	Členovia poradnej rady EIC budú oznámení v nasledujúcich týždňoch. Otvorená výzva na prejavenie záujmu o pozície expertov bola ukončená v máji 2019. Od členov poradnej rady a očakáva účasť na podujatí „European Research & Innovation days“ v septembri 2019. 
•	DG RTD v súčasnosti uskutočňuje výberové konanie pre programových manažérov EIC, ktorí budú poverení riadením projektov v pilotnom projekte EIC Pathfinder.
•	Rozpočet na nadchádzajúce výzvy FET Proactive bol navýšený a uzávierka bola predĺžená zo začiatku septembra do 8. októbra 2019. Dodatočné prostriedky sú určené na výskum v oblasti zmeny klímy a použijú sa iba na financovanie projektov v rámci podtémy „Prelomová výroba energie s nulovými emisiami pre úplnú dekarbonizáciu“ (Breakthrough zero-emissions energy generation for full decarbonisation). 

2. EIC Accelerator 
•	Nicolas Sabatier opísal postup žiadania a udeľovania grantov v EIC Accelerator, kde sa grantová zložka bude vzťahovať len na činnosti s TRL 6 až 8.
•	Zatiaľ čo schéma umožňuje žiadateľom požiadať o grant a aj o kombinované financovanie (grant + investícia), žiadatelia nie sú povinní zvoliť si kombinované financovanie a môžu požiadať iba o grant. Ak však žiadajú iba o grant, musia vo formulári žiadosti vysvetliť, ako zabezpečia financovanie, ktoré by inak poskytlo EIC. Ak tak žiadatelia neurobia, nebudú automaticky diskvalifikovaní, ale ich žiadosť získa nižšie hodnotenie, čím prakticky nebude odporučená na financovanie. 
•	Finančná časť má rôzne scenáre: (i) EIC môže byť jediným investorom poskytujúcim financovanie; (ii) EIC môže poskytnúť financovanie spoločne s iným investorom, alebo (iii) môže jednoducho povoliť iným investorom poskytnúť financovanie, čím sa obmedzí príspevok EÚ na základný grant. 
•	Možnosť získania veľkých medzinárodných investorov z USA, Číny atď., ktorí by mohli profitovať z dôležitých inovácií nie z pohľadu EÚ je vždy žiaduca. Preto bude existovať tzv. „blokujúca menšina“ zastupujúca záujmy EÚ v otázkach, ktoré sa týkajú citlivých oblastí (napr. kybernetická bezpečnosť). 
•	Európska komisia sa bude v prvom rade snažiť podporovať zapojenie investorov, ktorí sú pre EIC spoľahliví – za týmto účelom bude pre investorov vytvorená ďalšia platforma na registráciu - podobne ako EIPP v rámci EFSI - ktorá by prípadne mohla zahrnúť aj existujúce nástroje. 
•	Inovačný radar (EU Innovation Radar) zostane v dohľadnej budúcnosti samostatnou entitou.

2. Vykonávanie informačnej činnosti a komunikácia s relevantným segmentom vedeckej komunity a ďalších inštitúcií/organizácií
2.1 Prevádzkovanie informačného portálu
V priebehu mesiaca jún 2019 boli na webovej stránke SLORD pravidelne zverejňované aktuality z oblasti vedy, výskumu a inovácií, plánované podujatia, informačné dni a odporúčania pre oblasť výskumu a inovácií v EÚ. Prebiehajú aj prípravy na modernizáciu portálu SLORD a jeho harmonizáciu s novým ERA Portálom.
Pravidelne bol aktualizovaný aj profil SLORD na Facebooku či na Twitteri. Taktiež bol pripravený newsletter, ktorý bol adresovaný približne 2.700 kontaktom z prostredia slovenskej vedy, výskumu a inovácií.

2.2 Komunikácia s relevantným segmentom vedeckej komunity a ďalších inštitúcií/organizácií
Dialóg s nasledovnými osobami, resp. inštitúciami: 
1.	s národnými delegátmi a národnými kontaktnými bodmi (NCP) pre programové výbory rámcového programu pre výskum a inovácie Horizont 2020;
2.	so Stálym zastúpením SR pri EÚ, predovšetkým so zástupcami pre výskum a vývoj a vysokoškolské vzdelávanie;
3.	ďalšími verejnými a súkromnými slovenskými subjektami podľa potreby a záujmu. 

3. Organizovanie stretnutí, konferencií, seminárov a iných podujatí
3.1. Brokerage podujatie pre oblasť H2020 – Informačné a komunikačné technológie
Kancelária SLORD sa v spolupráci s českou a litovskou styčnou kanceláriou podieľala na príprave brokerage podujatia pre oblasť ICT, ktoré sa uskutočnilo dňa 5. júna 2019 v Bruseli. Podujatie bolo určené na predstavenie nadchádzajúcich výziev pracovného programu pre oblasť Informačných a komunikačných technológií (ICT). Podujatia sa zúčastnilo približne 80 relevantných zástupcov členských krajín EÚ, s cieľom vytvárať konzorciá na podávanie návrhov projektov ICT v rámci programu H2020.
V rámci prípravy programu a nosných tém podujatia bol kanceláriou zvolený kolaboratívny prístup definovania tém. V prvom rade sa vyslovili zástupcovia virtuálnej pracovnej skupiny pre ICT a následne bol relevantnej vedeckej komunite odoslaný online prieskum, v ktorom sa mohli vysloviť za najdôležitejšie témy, resp. výzvy aktuálneho pracovného programu H2020 ICT. 
Výsledkom týchto krokov bolo definovanie kľúčových tém pre potenciálnych účastníkov zo SR a tým zvýšená prospešnosť ich účasti na tomto podujatí. Podujatie bolo zamerané na 7 špecifických výziev pracovného programu, ktoré boli identifikované ako najrelevantnejšie na základe oslovenia národných štruktúr a potenciálnych účastníkov prostredníctvom formuláru. Akákoľvek iná výzva pracovného programu 2018 – 2020 však mohla témou diskusie medzi účastníkmi. Výzvy spadajú do 3 oblastí:
1.	Umelá inteligencia: výzvy ICT-26-2018-20; DT-ICT-12-2020; DT-ICT-09-2020
2.	Fotonika: výzvy ICT-36-2020; ICT- 37-2020
3.	Robotika: výzvy ICT-09-2019-2020; ICT-10-2019-2020
Všetky vyššie uvedené výzvy majú uzávierku 21. apríla 2020.
Ďalšie informácie, vrátane programu, sú zverejnené tu.
Za slovenskú stranu sa podujatia zúčastnilo 13 účastníkov z celkovej možnej kapacity 80 osôb. 
3.2. V4 konferencia k digitálnej transformácii
Téma: Digitálna transformácia v novej ére: Aktuálny stav a zhodnotenie budúcich výziev 
Dátum a čas: 6. jún 2019, 8:30 – 13:30
Miesto: Stále zastúpenie SR pri EÚ, Avenue de Cortenbergh 79, 1000 Brusel
Dňa 6. júna 2019 sa v priestoroch Stáleho zastúpenia SR pri EÚ v Bruseli uskutočnila medzinárodná konferencia Vyšehradskej skupiny k digitálnej transformácii. Konferenciu organizovala Styčná kancelária SR pre výskum a vývoj v Bruseli spoločne so Stálym zastúpením Slovenskej republiky pri EÚ a Styčnou kanceláriou Českej republiky pre výskum, vývoj a inovácie (CZELO), Poľskou vedeckou kontaktnou agentúrou (PolSCA) a Stálym zastúpením Maďarska pri EÚ. Konferencia bola jedným zo záverečných podujatí v rámci slovenského predsedníctva vo Vyšehradskej skupine, politickej a kultúrnej aliancie štyroch stredoeurópskych štátov.

Cieľom poldenného podujatia bolo vytvoriť priestor pre odbornú diskusiu 120 zúčastnených odborníkov, politických aktérov, profesionálov a výskumníkov z rozličných oblastí, ktorí majú priamu skúsenosť so zavádzaním digitálnych technológií do praxe. Hlavnými témami boli politické stratégie na európskej i národnej úrovní krajín V4 v oblasti digitálnej transformácie a prezentácie výskumných pracovníkov a inovátorov z krajín V4, ktorí prispievajú k vytváraniu nových poznatkov a praktických aplikácií digitálnych technológií.
Konferenciu otvoril moderátor podujatia Marek Čanecký, expert na digitálnu agendu z Úradu podpredsedu vlády pre investície a informatizáciu Slovenskej republiky, ktorý naznačil, že síce predchádzame veľkou technologickou revolúciou, ale každá takáto zásadná zmena prináša so sebou aj nové príležitosti. „Do nových destinácií sa nedostaneme bez toho, aby sme sa vydali na nové cesty.“ Konferencia sa ďalej niesla v duchu hľadania a budovania nových ciest, ktoré by mali doviesť EÚ k úspešnej digitálnej transformácii a reflektovať na potreby občanov EÚ. 

Hlavnú reč podujatia mal Khalil Rouhana, zástupcu generálneho riaditeľa z Generálneho riaditeľstva pre komunikačné siete, obsah a technológie Európskej komisie. Rouhana zhrnul hlavné výsledky, ktoré dosiahla EÚ za posledných 5 rokov v oblasti digitalizácie a ktoré mali silný vplyv na bežný život občanov EÚ. Niektorými z nich je napríklad zrušenie roamingových poplatkov v rámci EÚ, zrušenie geo-blokingu, či napríklad spustenie iniciatívy Wifi4EU, ktorá pomáha mestám a obciam zavádzať verejné a bezplatné internetové pripojenie. EÚ má taktiež ambíciu byť globálnom lídrom v oblasti digitalizácie, a preto je v návrhu na nadchádzajúci viacročný finančný rámec na roky 2021-2017 alokovaný rozpočet na investície do superpočítačov, výpočtového klastra a najnovšej infraštruktúry.
Podujatie ďalej pokračovalo politickou diskusiou zástupcov troch generálnych riaditeľstiev Európskej komisie (DG RTD, DG CONNECT, DG GROW) a OECD. Rečníci v paneli sa zhodli, že EÚ má všetky predpoklady na to, aby sa stala lídrom v oblasti digitálnej transformácie vo svete, no k tomu je potrebné, aby si zachovala plne integrovaný a holistický prístup na európskej úrovni. Práve digitálne technológie  majú veľký potenciál v riešení tak dôležitých problémoch, ako sú napríklad bezpečnosť občanov, ekonomický rast, ochrana životného prostredia či zlepšenie zdravotnej starostlivosti.  Zástupcovia Európskej komisie sa taktiež vyjadrili, že chcú oveľa viac spolupracovať naprieč jednotlivými riaditeľstvami, aby tým zachytili všetky dimenzie digitálnej transformácie a pokryli všetky oblasti, ktorých sa bude dotýkať. Dôkazom snahy je tiež vytvorenie programu Digitálna Európa, ktorý má za cieľ financovať a podporovať digitálne riešenia pre lepšiu budúcnosť. Veľkou výzvou však naďalej zostávajú potrebné znalosti a digitálne schopnosti nie len občanov, ale aj expertov, ktorí by sa mohli vzdelávať. Samostatnou kapitolou je rovnako riešenie zamestnanosti a vytvárania nových pracovných miest. 
Druhá časť konferencie sa venovala perspektíve Vyšehradských krajín. Slovenskú stranu na podujatí zastupoval Miloš Koterec, poradca pre technológie a inovácie z Úradu podpredsedu vlády pre investície a informatizáciu Slovenskej republiky a doc. Ing. Viera Rozinajová, PhD., prodekanka Fakulty informatiky a informačných technológií na Slovenskej technickej univerzite v Bratislave.
 Predstavitelia národných ministerstiev a administratív predstavili svoje stratégie a akčné plány na národnej úrovni. Slovensko prijalo začiatkom mája nadrezortnú vládnu stratégiu, ktorá definuje priority Slovenska v kontexte prebiehajúcej digitálnej transformácie a definuje víziu Slovenska, ako inovatívnej krajiny, z ktorej budú postupne vychádzať špecifické opatrenia. Česká republika sa rozhodla pristúpiť iným spôsobom k téme digitálnej transformácie a vytvorila stratégiu s troma hlavnými piliermi. Prvým je spolupráca medzi ministerstvami v rámci ČR a zároveň spolupráca s EÚ v oblasti vytvárania užívateľsky prijateľnej legislatívy; druhým pilierom je e-government  a tretím sú oblasti, ktoré sú mimo verejných služieb ako napríklad Priemysel 4.0. Stratégia má celkovo 15 hlavných cieľov s niekoľkými presnými akčnými cieľmi. Poľsko, ako aj v Maďarsko sa vo svojich plánoch zameriavajú na digitálnu bezpečnosť, dáta, ale aj riešenie problému nedostatku digitálnych zručností. Maďarsko má v pláne užšie zameranie na súkromné podniky a priemysel a umožniť im plynulý prechod na najvyšší stupeň digitalizácie. Diskutujúci označili za kľúčovú k dosiahnutiu úspešnej transformácií najmä spoluprácu, komunikáciu, správne alokovaný rozpočet a pomoc podnikom a inštitúciám koordinovať svoje digitálne aktivity. Rečníci tiež zhodne konštatovali, že chcú prispieť k európskemu záväzku zostať v popredí digitálnej transformácie a spolupracovať nie len medzi sebou, ale aj s ďalšími krajinami.    

Vedci a výskumníci z krajín V4 sa zhodli na tom, že digitálna transformácia nie je nový jav. Oproti minulosti je však rozdiel v rýchlosti a rozsahu, akou transformácia prebieha. Je to tiež proces, ktorý je vedený súkromnými podnikmi. Neprináša výzvy, ktoré by boli pre nás úplne neznáme, ale vytvára zmeny, ktoré sú zavádzané do praxe bezprecedentnou rýchlosťou. Prezentácie rečníkov reflektovali jednotlivé oblasti programu Digitálna Európa a dotkli sa tém umelej inteligencie, e-governmentu, digitálnych zručností, digitálnej bezpečnosti a tiež superpočítačov. Digitálne zručnosti a znalosti sú stále kľúčovým problémom a preto je nevyhnutné sa zameriavať na odborné vzdelávanie a vzdelávania dospelých. Práve vzdelávanie a výskum je nevyhnutnou zručnosťou v kybernetickom priestore.
Fabio Pianesi z EIT Digital uzavrel konferenciu s konštatovaním, že Európa sa potrebuje lepšie pripraviť na všetky príležitosti, ktoré predstavuje digitalizácia, keďže digitalizácia európskeho priemyslu je nevyhnutná pre udržanie konkurencieschopnosti a rastu. Politickí aktéri musia preto vytvoriť prostredie, kde bude udržaná rovnováha medzi ekonomickými a spoločenskými záujmami.  

Digitálne technológie sú vysoko aktuálnou témou v Európskej únii, kde krajiny Vyšehradskej skupiny aj týmto podujatím ukázali, že ciele a výzvy digitálnej transformácie neberú na ľahkú váhu a chcú prispieť k európskemu záväzku zostať v popredí technologickej revolúcie.  
V priebehu mesiacov jún/júl 2019 spracovala kancelária SLORD odborné výstupy z konferencie vo forme publikácie, určenej na disemináciu verejnosti v digitálnej aj tlačenej podobe.
Viac informácií:
•	Hlavné výstupy a odporúčania z V4 konferencie na tému digitálnej transformácie (AJ)
•	Prezentácie rečníkov
•	Brožúra (AJ)
•	Program podujatia

3.3. Výročná konferencia siete styčných kancelárií pre vedu a výskum - IGLO
Kancelária SLORD sa aktívne podieľala na príprave výročnej konferencie siete IGLO, ktorá sa v roku 2019 konala 12. júna 2019 v Bruseli. 
Toto podujatie bolo zamerané na prezentáciu spoločnej práce členov siete IGLO ako dôležitého poradného orgánu pre vytváranie politík výskumu a inovácií na úrovni EÚ.
Špeciálnym hosťom podujatia bola pani Signe Ratso (Deputy Director General of the European Commission for Research and Innovation).
Podujatie tiež predstavilo aktivity pracovných skupín siete IGLO, ktoré sú organizované v rôznych tematických zoskupeniach počas celého roka.

4.  Stručný priebeh rokovaní, resp. študijného pobytu:
Pre lepšiu prehľadnosť sú aktivity v kapitole 4 rozdelené na dve časti – Konferencie, semináre, workshopy, podujatia a stretnutia. Pri všetkých je uvádzaný dátum, čas a miesto konania, ako aj účastníci, a to tak za SLORD, ako aj za partnerov. Zápisy zo všetkých relevantných verejných podujatí sú priebežne zverejňované na webe SLORD a dostupné všetkým záujemcom. 

Konferencie, semináre, podujatia – Jún 2019: 

				Jún 2019		
Dátum	Čas	Miesto	Účastník (SLORD)	Účastníci	Podujatie	
04.06.2019	09:45 -  10:45	Neth-ER, Rue d´Arlon 22 
	Monika Bideau Repčíková, TL, AK	Bruselská vedecko-výskumná komunita	IGLO Open “Innovation Radar“	
05.06.2019	10:00– 18:00	Zastúpenie Litvy pri EÚ
	Monika Bideau Repčíková 	Univerzity, výskumné inštitúty, súkromný sektor	H2020 ICT Consortium building workshop 	
06.06.2019	08:00 – 15:00	SZ SR pri EÚ 	Monika Bideau Repčíková, AK, TL	Široká vedecko-výskumná komunita, politickí predstavitelia, diplomatickí zástupcovia ČŠ a asociovaných krajín	V4 Konferencie k digitálnej transformácii	
11.06.2019	10:00 – 11:45	KOWI	Monika Bideau Repčíková	Zástupcovia siete IGLO 	Spoločné zasadnutie pracovných skupín IGLO Implementation a Innovation 	
12.06.2019	17:00 – 19:00	Palais des académies 	Monika Bideau Repčíková, AK, TL	Zástupcovia siete IGLO, širšia vedecko-výskumná komunita	Výročná konferencie siete IGLO 	
18.06.2019	09:30 – 14:00	NTNU Office, Norwegian House for Research and Innovation	Monika Bideau Repčíková	Bruselská vedecko-výskumná komunita	IoT Open Summit	
19.06.2019	10:00 – 16:00 	Palais des académies	Monika Bideau Repčíková	Bruselská vedecko-výskumná komunita	Konferencia “Which scientific diplomacy for Horizon Europe? The contribution of the main players”	
25.06.2019	09:30 – 14:00	Rue de la loi 170	Monika Bideau Repčíková	Európska vedecko-výskumná komunita	Horizon 2020 Energy Info Days	

Stretnutia a rokovania - Jún 2019: 

Jún 2019	
Dátum	Čas	Miesto	Účastník (SLORD)	Účastníci	Téma stretnutia	Záznam	
17.06.2019	09:30 – 12:30	SZ HU pri EÚ	Monika Bideau Repčíková, AK, TL	Zástupcovia styčných kancelárií (CZELO, PolSCA) a SZ HU pri EÚ v Bruseli	V4 Stretnutie	Vyhodnotenie V4 konferencie k digitálnej transformácii, plánovanie ďalších spoločných aktivít – návšteva prezidentov akadémií vied V4 v Bruseli, V4 tréning, výmena informácií, koordinácia postupov	
20.06.2019	10:00 – 12:00	SLORD	Monika Bideau Repčíková	Daniel Kojnok, Daniel Kojnok jnr	Možnosti podpory zapojenia sa do programu Horizont 2020 pre MSP v oblasti výskumu batérií; vytváranie konzorcia		
26.06.2019	09:30 -13:30	Albert Borchette Conference Centre
	Monika Bideau Repčíková	Zástupcovia ČŠ, Európska komisia	Programový výbor H2020 – Budúce a vznikajúce technológie		

5.  Odporúčané závery:
1. Systematická podpora vysielania pracovníkov univerzít a výskumných inštitútov na informačné dni Európskej komisie pre oblasti programu Horizont 2020, zahraničné konferencie, podujatia určené na nadväzovanie kontaktov a vytváranie konzorcií typu brokerage, matchmaking a pod.
Na základe pozorovania je možné konštatovať, že zástupcovia univerzít, výskumných inštitútov a ďalších organizácií pôsobiacich v SR, vhodných pre účasť na programe H2020, nie sú v dostatočnom počte zastúpení na vyššie uvedených podujatiach. Prítomnosť na týchto podujatiach je prospešná pre nadväzovanie kontaktov a profesionálny networking, a v konečnom dôsledku nevyhnutná pre začlenenie sa do vznikajúcich konzorcií podávajúcich projektové návrhy v programe H2020. 
Ako vhodné riešenie prichádza do úvahy: 1) systematické vyzývanie slovenských inštitúcií na pravidelné sledovanie informácií o konaní sa týchto podujatí; 2) Zváženie poskytnutia istého finančného obnosu verejným subjektom, ktoré nedisponujú dostatočnými finančnými prostriedkami na pokrytie cestovných nákladov svojich zamestnancov pre účasť na podujatiach tohoto typu. 

2. Intenzívne šírenie informácií o programe Európske univerzity
V rámci prvej, pilotnej výzvy pre rok 2019 v programe Európske univerzity sa vo vybraných konzorciách neocitla žiadna slovenská univerzita, vediac, že len 2 slovenské univerzity boli súčasťou kandidátskych konzorcií. Z toho dôvodu je potrebné zintenzívniť šírenie informácií o tejto iniciatíve, nakoľko po spustení druhej pilotnej výzvy bude pristúpené k plnému spusteniu projektu. Pre slovenské univerzity je rozhodujúce byť súčasťou budúcich univerzitných aliancií.
Druhá pilotná výzva pre rok 2020 bude zverejnená na jeseň 2019 a bude jej predchádzať informačný deň organizovaný Európskou komisiou s možnosťou nadväzovania partnerstiev.
Na slovenskej pôde by bolo vhodné zorganizovať doplnkový informačný deň zameraný na technické náležitosti (kancelária SLORD už v súčasnosti podporuje túto iniciatívu), avšak je dôležité, aby sa zástupcovia zainteresovaných univerzít podľa možnosti priamo zúčastnili informačného dňa v Bruseli.

6.   Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia
Prezentácie z podujatí a pracovných skupín sú priebežne zverejňované na webe SLORD. Publikácie a materiály z podujatí vo fyzickej forme sú umiestnené v príručnej knižnici SLORD a sú k dispozícií prípadným záujemcom. 

7.   Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC
-

8.   Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií
podľa charakteru a potreby

Súhlasím so zverejnením správy na internete: áno

Správu vypracoval: Monika Bideau Repčíková	
Dátum: 25.07.2019

								
Správu schválil:  prof. RNDr. Ján TURŇA, CSc., generálny riaditeľ