Centrum vedecko-technických informácií SR
               	Lamačská cesta 8/A, 811 04 Bratislava

SPRÁVA ZO ZAHRANIČNEJ PRACOVNEJ CESTY

1.  Účastník ZPC:
Mgr. Monika Bideau Repčíková. 
Centrum vedecko-technických informácií SR, Lamačská cesta 8/A, 811 24 Bratislava, 
Styčná kancelária SR pre výskum a vývoj v Bruseli (SLORD), 
Odborná poradkyňa pre vedu a výskum, 
anglický, francúzsky, nemecký, český 

2.  Zahraničná pracovná cesta:
Belgické kráľovstvo, Brusel, 02.05 (00:01) - 31.05.2019 (23:59) 
Zahraničná pracovná cesta prerušená v dňoch: 23.05.2019; 24.05.2019
Styčná kancelária SR pre výskum a vývoj v Bruseli, cestovné a pobytové náklady hradené CVTI SR

3.  Rámcový program pobytu:
Program zahraničnej pracovnej cesty sa v marci 2018 riadil základnými dokumentmi – Štatútom Styčnej kancelárie pre výskum a vývoj v Bruseli a Plánom činnosti Styčnej kancelárie SR pre výskum a vývoj v Bruseli na rok 2018. Od toho sa odvíjali aktivity, ktoré som v rámci pobytu uskutočňovala.

Pre lepšiu čitateľnosť sú aktivity rozdelené do 4 podskupín :
1. Participácia na informačných, poradenských, školiacich a podporných aktivitách kancelárie SLORD v oblasti výskumu a vývoja
2. Vykonávanie informačnej činnosti a komunikácia s relevantným segmentom vedeckej komunity a podnikov
3. Organizovanie stretnutí, konferencií, seminárov a iných podujatí
4. Stručný priebeh rokovaní, resp. študijného pobytu

1. Participácia na informačných, poradenských, školiacich a podporných aktivitách kancelárie SLORD v oblasti výskumu a vývoja
1.1 Zasadnutie pracovnej skupiny IGLO (Informal Group of Liaison Offices) pre medzinárodnú spoluprácu, 14.05.2019
Dňa 14. mája 2019 pripravila Styčná kancelária SR pre výskum a vývoj v Bruseli (SLORD) v spolupráci so španielskou styčnou kanceláriou pre výskum a inovácie (SOST) zasadnutie Pracovnej skupiny IGLO (Informal Group of Liaison Offices) pre medzinárodnú spoluprácu. Témou zasadania bola spolupráca medzi Európskou úniou a Japonskom v oblasti výskumu a inovácií.

Ako prvá vystúpila Anne-Haglund Morrissey (DG RTD), ktorá sa venuje spolupráci v oblasti výskumu, technológií a inovácií so štátmi, medzi ktoré patrí aj Japonsko. 

Spolupráca vo vede a výskume medzi EÚ a Japonskom má svoj historický rámec, ktorý bol začatý podpisom Dohody o spolupráci vo vede a technológiách v roku 2009. Proces vytvárania spolupráce bol zavŕšený Dohodou o strategickom partnerstve (Strategic Partnership Agreeement, SPA) a Dohodou o hospodárskom partnerstve Economic Partnership Agreement (EPA). Na 26. Samite EÚ-Japonsko bola opätovne potvrdená vôľa oboch strán implementovať a rozšíriť Dohodu SPA a vytvoriť príležitosti spolupráce medzi Európskou výskumnou radou (European Research Council, ERC) a Japan Science and Technology Agency (ďalej JST).

EÚ a Japonsko má dnes zadefinované kľúčové strategické oblasti svojej spolupráce, ktorými sú: informačné a komunikačné technológie, aeronautika a pokročilé materiály. V týchto oblastiach sú vytvárané spoločné koordinované a financované výzvy. Informácie o týchto výzvach je možné získať tu. 

Ďalšími oblasťami, v ktorých sa obe strany rozhodli posilniť spoluprácu sú zdravie, obnoviteľné energie, ochrana životného prostredia a výskum v oblasti bezpečnosti.

Účasť Japonska v programe Horizont 2020 zaznamenala doteraz 134 účastí a 107 podpísaných grantov. Japonskí účastníci sú najaktívnejší v oblastiach ako mobilita výskumníkov (akcie Marie Sklodowska-Curie), environmentálny výskum, nanotechnológie a pokročilé materiály, jadrový výskum prostredníctvom programu Euratom, ako aj zdravie a vesmírny výskum. Medzi Japonské subjekty participujúce na H2020 patria najčastejšie univerzity/akademická sféra a 15% tvoria malé a stredné podniky. Veľkú časť tvoria aj japonské firmy so sídlom v EÚ (200 účastí, viac ako 70 rôznych spoločností).

Je pravdepodobné, že v nadchádzajúcom programe Horizon Europe bude spolupráca EÚ – Japonsko posilnená. Na základe stretnutia EÚ komisára Moedasa a štátneho ministra Japonska (Hirai) sa diskutovalo o možnej spolupráci medzi budúcimi misiami programu Horizon Europe a Japonským programom Moonshot R&D. 

Ako druhý vystúpil Hideki Iwabuchi, poradca pre vedu, technológie a vzdelávanie na Zastúpení Japonska pri EÚ, ktorý prezentoval japonský pohľad na proces vytvárania vzájomnej spolupráce. Hideki Iwabuchi zdôraznil dôležitosť uskutočnených samitov a stretnutí na ministerskej úrovni, ktorých prínosom je celkové prehĺbenie vzťahov a vytvorenie mnohých nových iniciatív. Japonsko taktiež kladie dôraz na bilaterálnu spoluprácu so zainteresovanými krajinami, čo demonštrujú uskutočnené samity s Nemeckom a Francúzskom v prvom kvartáli 2019. S týmito krajinami našlo Japonsko spoločné témy, ako napr. autonómne vozidlá, umelá inteligencia a internet vecí (DE) či inovácie a startupy (FR). V apríli 2019 podpísali tri agentúry financujúce výskum (Japonsko – JST, Francúzsko – ANR a Nemecko – DFG) predbežnú dohodu o spolupráci v oblasti umelej inteligencie.

Tento vývoj potvrdzuje aj nedávne otvorenie Styčnej kancelárie Japonska v Bruseli pod názvom RIKEN Europe Office. Riaditeľ novej kancelárie, Toshiyasu Ichioka, prezentoval jej hlavné ciele a misie. RIKEN je jedným z najdôležitejších výskumných inštitúcií Japonska, ktorý sa špecializuje na technické vedy a výskum zameraný na vytváranie prelomových technológií. Podobne ako styčné kancelárie iných krajín, úlohou japonskej styčnej kancelárie je zlepšenie viditeľnosti vysielajúcej organizácie v európskom prostredí, analýza európskych politík, uľahčenie prístupu k európskym programom či pomoc pri vytváraní partnerstiev.
1.2 Informačný seminár IGLO Open: European partnerships under Horizon Europe
Dňa 7. mája 2019 sa uskutočnil seminár IGLO Open na tému budúcich partnerstiev v nadchádzajúcom programe Horizon Europe. Pozvaným rečníkom bol Joerg Niehoff (Head of Sector Joint Programming Európskej komisie).
Na základe hodnotenia prebiehajúceho programu Horizont 2020 boli vyvodené závery, že systém partnerstiev musí byť zracionalizovaný. To potvrdili aj odporúčania ERAC zo 6. decembra 2018. Pokračovanie existujúcich partnerstiev nie je hlavným cieľom nového programu, pokiaľ nespĺňajú podmienku, ktorá vyžaduje, aby partnerstvá vznikali v prípade, že ich cieľ nemôže byť zabezpečený zo strany EÚ alebo prostredníctvom rámcového programu pre výskum a inovácie. To poskytuje plný mandát na reformu ekosystému partnerstiev.
Z programu Horizont 2020 vyplynulo ponaučenie, že systém partnerstiev má jednak príliš veľké množstvo partnerstiev a v celom procese chýba súlad, otvorenosť a transparentnosť. 
V novom programe bude preto adoptovaný celkom nový prístup. Partnerstvá budú rozdelené na tri typy: 1) Spoločne programované (Co-programmed); 2) Spolufinancované (Co-funded); 3) Inštitucionalizované (Institutionalised), podľa článku 185 alebo 187 regulácie. Kľúčovými charakteristikami budú: jednoduchá štruktúra, jednotný životný cyklus partnerstiev a strategickejší prístup. 
Ich počet bude zredukovaný zo súčasných 120 na približne 45 (číslo nie je definitívne). Z týchto 45 bude 6 v úplne nových témach; 28 bude pokračovať s reformami; 11 bude zlúčených alebo inak reformovaných; 11 bude mimo budúceho piliera II. Globálne výzvy a konkurencieschopnosť priemyslu. 
V súčasnosti ide na partnerstvá 27% rozpočtu programu Horizont 2020. Ich rozpočet v novom programe zatiaľ nie je vyrokovaný, nakoľko je potrebné počkať na ucelenie zoznamu a dohodu na novom viacročnom finančnom rámci (MFF). Do procesu spoluvytvárania charakteru partnerstiev boli pozvané všetky zúčastnené strany.
EK navrhla, aby sa požadovaná úroveň členských štátov znížila zo súčasných 50% na 40% (článok 185). Uvažuje sa aj o spoločnom IT nástroji. 
Joerg Niehoff ďalej informoval o štruktúre a priebehu strategickej koordinácie a spôsobu pripomienkovania zoznamu a obsahovej stránky jednotlivých partnerstiev, s termínom 10. máj pre inštitucionalizované partnerstvá a 28. máj pre pripomienky širšieho typu k celému zoznamu partnerstiev.
1.3 EARTO Innovation School, 06.05.2019
Dňa 6. mája 2019 sa uskutočnilo podujatie EARTO Innovation School, na ktorom zástupcovia asosociácie EARTO prezentovali svoje pozície a spätnú väzbu na proces implementácie programu Horizont 2020 s výhľadom na nový rámcový program Horizon Europe. 
Podujatie bolo rozčlenené na 3 časti: 
1.	Prezentácia dokumentu „Horizon Europe:EARTO Feedback on H2020 Implementation“. Dostupné tu. 
2.	Prezentácia dokumentu „EARTO Recommendations on HEU Implementation: Financial aspects“. Dostupné tu. 
3.	Prezentácia dokumentu „EARTO Feedback on Lump-Sums Pilot Experiences“. Dostupné tu. 
2. Vykonávanie informačnej činnosti a komunikácia s relevantným segmentom vedeckej komunity a ďalších inštitúcií/organizácií
2.1 Prevádzkovanie informačného portálu
V priebehu mesiaca máj 2019 boli na webovej stránke SLORD pravidelne zverejňované aktuality z oblasti vedy, výskumu a inovácií, plánované podujatia, informačné dni a odporúčania pre oblasť výskumu a inovácií v EÚ. Prebiehajú aj prípravy na modernizáciu portálu SLORD a jeho harmonizáciu s novým ERA Portálom.
Pravidelne bol aktualizovaný aj profil SLORD na Facebooku či na Twitteri. Taktiež bol pripravený newsletter, ktorý bol adresovaný približne 2.700 kontaktom z prostredia slovenskej vedy, výskumu a inovácií. 
2.2 Komunikácia s relevantným segmentom vedeckej komunity a ďalších inštitúcií/organizácií
Dialóg s nasledovnými osobami, resp. inštitúciami: 
1.	s národnými delegátmi a národnými kontaktnými bodmi (NCP) pre programové výbory rámcového programu pre výskum a inovácie Horizont 2020;
2.	so Stálym zastúpením SR pri EÚ, predovšetkým so zástupcami pre výskum a vývoj a vysokoškolské vzdelávanie;
3.	ďalšími verejnými a súkromnými slovenskými subjektami podľa potreby a záujmu, predovšetkým v rámci prípravy nadchádzajúceho rámcového programu pre výskum a inovácie Horizon Europe, konkrétne pri zostavovaní spätnej väzby na proces definovania budúcich Európskych partnerstiev a misií v novom programe, ktorá bola zo strany Európskej komisie očakávaná v priebehu mesiaca máj 2019. 

3. Organizovanie stretnutí, konferencií, seminárov a iných podujatí
3.1. Brokerage podujatie pre oblasť H2020 – Informačné a komunikačné technológie
Kancelária SLORD sa v spolupráci s českou a litovskou styčnou kanceláriou podieľa na príprave brokerage podujatia pre oblasť ICT, ktoré sa uskutoční 5.júna 2019 v Bruseli. Podujatie je určené na predstavenie nadchádzajúcich výziev pracovného programu pre oblasť Informačných a komunikačných technológií (ICT). Očakáva sa účasť relevantných zástupcov členských krajín EU, s ktorými budú môcť účastníci vytvárať konzorciá na podávanie návrhov projektov ICT v rámci programu H2020.
V rámci prípravy programu a nosných tém podujatia bol kanceláriou zvolený kolaboratívny prístup definovania tém. V prvom rade sa vyslovili zástupcovia virtuálnej pracovnej skupiny pre ICT a následne bol relevantnej vedeckej komunite odoslaný online prieskum, v ktorom sa mohli vysloviť za najdôležitejšie témy, resp. Výzvy aktuálneho pracovného programu H2020 ICT. 
Výsledok týchto krokov je definovanie kľúčových tém pre potenciálnych účastníkov zo SR a tým zvýšená prospešnosť ich účasti na tomto podujatí. Podujatie bude zamerané na 6 špecifických výziev pracovného programu, ktoré boli identifikované ako najrelevantnejšie na základe oslovenia národných štruktúr a potenciálnych účastníkov prostredníctvom formuláru. Akákoľvek iná výzva pracovného programu 2018 – 2020 však môže byť témou diskusie medzi účastníkmi. Výzvy spadajú do 3 oblastí:
1.	Umelá inteligencia: výzvy ICT-26-2018-20; DT-ICT-12-2020; DT-ICT-09-2020
2.	Fotonika: výzvy ICT-36-2020; ICT- 37-2020
3.	Robotika: výzvy ICT-09-2019-2020; ICT-10-2019-2020
Všetky vyššie uvedené výzvy majú uzávierku 21. apríla 2020.
Ďalšie informácie, vrátane programu, sú zverejnené tu.
Za slovenskú stranu je momentálne zaregistrovaných 16 účastníkov z celkovej možnej kapacity 60 osôb. 
3.2. V4 konferencia k digitálnej transformácii
Téma: Digitálna transformácia v novej ére: Aktuálny stav a zhodnotenie budúcich výziev 
Dátum a čas: 6. jún 2019, 8:30 – 13:30
Miesto: Stále zastúpenie SR pri EÚ, Avenue de Cortenbergh 79, 1000 Brusel
Tradičná konferencia pod hlavičkou krajín Vyšegradskej štvorky sa bude konať dňa 6. júna 2019. Témou tohtoročnej konferencie bude digitálna transformácia a dotkne sa tém umelej inteligencie, robotiky, digitálnych zručností, počítačovej vedy, kybernetickej bezpečnosti a so zreteľom na nové európske programy, akým je program Digital Europe (začiatok v r. 2021) a nový rámcový program pre výskum a inovácie Horizon Europe (2021 – 2027).
Cieľom konferencie je združiť odborníkov, profesionálov a výskumníkov z rozličných oblastí, ktorí majú priamu skúsenosť so zavádzaním digitálnych technológií do praxe. Konferencie je rozdelená na dve hlavné časti:
1.	Panelová diskusia zložená zo zástupcov Európskej komisie a OECD sa bude zameriavať na rozličné politické iniciatívy rozbehnuté na úrovni EÚ, so zreteľom na nasledujúci viacročný finančný rámec EÚ;
2.	Druhý panel ponúkne názorné príklady z prostredia krajín V4, a to z pohľadu odborníkov z praxe a z pohľadu predstaviteľov verejnej správy.
Na konferencii sa očakáva účasť približne približne 120 predstaviteľov členských štátov EÚ a asociovaných krajín, Európskej komisie, Európskeho parlamentu, Výboru regiónov, ministerstiev, styčných kancelárií, členov siete IGLO, asociácií či iných zainteresovaných strán.
Druhý panel bude zostavený zo 4 zástupcov z každej krajín V4 na diplomatickej úrovni a ponúkne pohľad na prebiehajúce procesy digitalizácie z pohľadu vládnych predstaviteľov. Slovensko bude v tomto paneli reprezentovať p. Miloš Koterec, diplomatický poradca podpredsedu vlády SR pre investície a informatizáciu.
Pre tretí panel, ktorý ponúkne názorné príklady z prostredia krajín V4 si každá z krajín V4 zvolila jednu tému z nasledovných 5 oblastí a pozvala rečníka, ktorý zastupuje úspešný príklad v danej oblasti: 

1.	Superpočítače
2.	Umelá inteligencia (Slovensko bude zastúpené doc. Ing. Vierou Rozinajovou, PhD.)
3.	Digitálne zručnosti
4.	Kybernetická bezpečnosť
5.	Využitie digitálnych technológií vo sférach verejného záujmu a ich vzájomná kompatibilita

Konečný program podujatia je dostupný na webových stránkach SLORD a ďalších médiách.

Dňa 14.5.2019 bola vydaná oficiálna tlačová správa o podujatí.

3.3. Výročná konferencia siete styčných kancelárií pre vedu a výskum - IGLO
Kancelária SLORD sa aktívne podieľa na príprave výročnej konferencie siete IGLO, ktorá sa bude v roku 2019 konať 12. júna 2019 v Bruseli. 
Toto podujatie je zamerané na prezentáciu spoločnej práce členov siete IGLO ako dôležitého poradného orgánu pre vytváranie politík výskumu a inovácií na úrovni EÚ.
Špeciálnym hosťom podujatia bude pani Signe Ratso (Deputy Director General of the European Commission for Research and Innovation).
Podujatie tiež predstaví aktivity pracovných skupín siete IGLO, ktoré sú organizované v rôznych tematických zoskupeniach počas celého roka.
3.4.	 Zasadnutie pracovnej skupiny IGLO (Informal Group of Liaison Offices) pre medzinárodnú spoluprácu 
Kancelária SLORD v mesiaci máj tiež pripravila zasadnutie pracovnej skupiny IGLO pre medzinárodnú spoluprácu, záznam z ktorej sa nachádza na strane č. 2 tejto správy.

4.  Stručný priebeh rokovaní, resp. študijného pobytu:
Pre lepšiu prehľadnosť sú aktivity v kapitole 4 rozdelené na dve časti – Konferencie, semináre, workshopy, podujatia a stretnutia. Pri všetkých je uvádzaný dátum, čas a miesto konania, ako aj účastníci, a to tak za SLORD, ako aj za partnerov. Zápisy zo všetkých relevantných verejných podujatí sú priebežne zverejňované na webe SLORD a dostupné všetkým záujemcom. 

Konferencie, semináre, podujatia – Máj 2019: 

				Máj 2019		
Dátum	Čas	Miesto	Účastník (SLORD)	Účastníci	Podujatie	
03.05.2019	12:00-  15:00	Rue Guimard 9
	Monika Bideau Repčíková, TL	Bruselská vedecko-výskumná komunita	Inaugurácia novo založenej zastupiteľskej kancelárie nórskych subjektov NORCE, NTNU, SINTEF AND UIB v Bruseli	
06.05.2019	12:00– 14:00	Zastúpenie Spolkového štátu North Rhine-Westphalia pri EÚ
	Monika Bideau Repčíková 	Bruselská vedecko-výskumná komunita	EARTO Innovation School 	
07.05.2019	11:30 – 12:00	SZ Estónska pri EÚ	Monika Bideau Repčíková, AK, TL	Zástupcovia siete IGLO 	IGLO Open “European Partnerships in Horizon Europe”	
15.05.2019	12:30 – 14:30	Zastúpenie Spolkového štátu Hessensko pri EÚ	Monika Bideau Repčíková	Bruselská vedecko-výskumná komunita	Crisis Talk: The Crisis of Non-Proliferation – How to Build a New Nuclear Order?	

Stretnutia a rokovania - Máj 2019: 

Máj 2019	
Dátum	Čas	Miesto	Účastník (SLORD)	Účastníci	Téma stretnutia	Záznam	
07.05.2019	09:30 -11:30	Albert Borchette Conference Centre
	Monika Bideau Repčíková	Zástupcovia ČŠ, Európska komisia	Programový výbor H2020 – Výskumné infraštruktúry		
07.05.2019	15:00 – 16:30	CZELO	Monika Bideau Repčíková, AK, TL	Zástupcovia styčných kancelárií (CZELO, PolSCA) a SZ HU pri EÚ v Bruseli	V4 Stretnutie	Plánovanie V4 konferencie k digitálnej transformácii - finalizácia všetkých obsahových a logistických náležitostí, plánovanie ďalších spoločných aktivít, výmena informácií, koordinácia postupov	
08.05.2019	13:00 – 14:00	SLORD 	Monika Bideau Repčíková, AK, TL	Predstavitelia FCH JU, zástupcovia veľvyslanectiev/
styčných kancelárií krajín V4	Predstavenie aktivít Spoločného podniku FCH JU a diskusia na tému budúcich parnerstiev v Horizon Europe		
20.05.2019	14:00-15:30	CZELO 	Monika Bideau Repčíková, 	Zástupkyne LINO (Litva) a CZELO (ČR) Styčných kancelárií	H2020 ICT Brokerage podujatie	Plánovanie podujatia, finalizácia rečníkov, rozdelenie úloh počas podujatia, logistické záležitosti	
22.05.2019	10:30 – 12:00	SLORD	Monika Bideau Repčíková	Daniel Kojnok, Daniel Kojnok jnr	Možnosti podpory zapojenia sa do programu Horizont 2020 v oblasti výskumu batérií; vytváranie konzorcia		
27.05.2019	14:00 – 15:30	Zastúpenie Litvy pri EÚ
	Monika Bideau Repčíková 	Zástupcovia Styčných kancelárií siete IGLO pre prac. Skupinu „Výročná konferencia“	Výročná konferencia siete IGLO	Plánovanie podujatia, vyhodnotenie registrácie, plánovanie logistických náležitostí, diseminácia pozvánok 	
30.05.2019	14:00-15:30	CZELO 	Monika Bideau Repčíková, 	Zástupkyne LINO (Litva) a CZELO (ČR) Styčných kancelárií	H2020 ICT Brokerage podujatie	Plánovanie podujatia, finalizácia rečníkov, proframu rozdelenie úloh počas podujatia, logistické záležitosti	

5.  Odporúčané závery:

1.	Sledovanie vývoja vo formulovaní 9. rámcového programu pre výskum a inovácie:

Európska komisia vyhlásila výzvu na zapojenie expertov do „Mission Boards“, ktoré budú Komisii poskytovať odborné poradenstvo pri identifikácii a realizácii jednotlivých misií v programe Horizon Europe, ďalšom výskumnom a inovačnom programe EÚ.

Týmito misiami budú vysoko ambiciózne iniciatívy s vysokým profilom, aby sa našli riešenia na niektoré z hlavných výziev, ktorým čelia európski občania. Misie majú mať jasné ciele, ktoré zachytia predstavu občanov vo všeobecnosti.

Bude existovať päť „Mission Boards“, jedna pre každú z nasledovných oblastí: 
•	Prispôsobenie sa zmene klímy vrátane spoločenskej transformácii (Adaptation to climate change including societal transformation);
•	Rakovina (Cancer);
•	Zdravé oceány, moria, pobrežné a vnútrozemské vody (Healthy oceans, seas, coastal and inland waters);
•	Klimaticky neutrálne a inteligentné mestá (Climate-neutral and smart cities);
•	Zdravie pôdy a potraviny (Soil health and food).
Prvou úlohou „Mission Boards“ bude identifikovať a navrhnúť jednu alebo viacero konkrétnych misií pre každú z oblastí, a to v spolupráci so zainteresovanými stranami a občanmi.
Lehota na predkladanie žiadostí je 11. jún 2019.

Každá z „Mission Boards“ bude pozostávať najviac z 15 členov.
Viac informácií vrátane webového odkazu na výzvu na expertov a príslušné dokumenty je možné nájsť na webovej stránke SLORD: http://slord.sk/sk/odporucame/europska-komisia-vyhlasila-vyzvu-na-zapojenie-expertov-do-mission-boards.html?page_id=3914

2.	Zriadenie nového investičného fondu „Breakthrough Energy Ventures Europe“
Dňa 29. mája bolo oznámené založenie nového investičného fondu, ktorého účelom je pomáhať inovačným európskym podnikom rozvíjať radikálne nové technológie čistej energie a prinášať ich na trh. Tento fond pod názvom Breakthrough Energy Ventures Europe (ďalej len „BEV-E“) bol zriadený na 4. ministerskom zasadnutí Mission Innovation medzi Európskou komisiou, Európskou investičnou bankou (EIB) a skupinou Breakthrough Energy Ventures, pod vedením Billa Gatesa.
Fond BEV-E spája verejné financovanie s dlhodobým rizikovým kapitálom, aby sa umožnilo priniesť výskum a inovácie v oblasti čistej energie na trh rýchlejšie a efektívnejšie. Fond je vybavený prostriedkami vo výške 100 miliónov EUR a je zameraný na znižovanie emisií skleníkových plynov a podporu energetickej efektívnosti. Fond tak bude investovať do piatich hlavných sektorov súvisiacich s energetikou, ktoré sú zásadné v boji proti klimatickým zmenám: elektrická energia, doprava, poľnohospodárstvo, výroba a staviteľstvo.
Začatie fungovania fondu BEV-E sa očakáva v druhej polovici roka 2019, kedy budú členské štáty EÚ a asociované krajiny oprávnené predkladať žiadosti o financovanie z fondu BEV-E. Polovicu kapitálu poskytne skupina Breakthrough Energy a druhá polovica bude pochádzať z finančných nástrojov na rozdelenie rizika InnovFin financovaných prostredníctvom aktuálneho programu EÚ pre výskum a inováciu Horizont 2020. Ide o pilotný projekt, ktorý môže slúžiť ako vzor pre podobné iniciatívy v iných tematických okruhoch.
Odporúčam informovať relevantné sektory o možnosti sledovať vývoj situácie a možnosti priameho zapojenia sa do výziev v rámci novo vytvoreného fondu.
3.	Možnosť registrácie na testovanie pilotnej fázy etických usmernení v oblasti umelej inteligencie Európskej komisie
Európska komisia publikovala dňa 8. apríla 2019 etické usmernenia v oblasti umelej inteligencie pod názvom "Ethics Guidelines for Trustworthy Artificial Intelligence" a teraz pozýva zainteresované strany zaregistrovať sa na testovanie zoznamu hodnotiacich kritérií, ktoré sú ich súčasťou. Zoznam hodnotiacich kritérií obsahuje kľúčové požiadavky a usmernenia, ako ich zaviesť do praxe.
Úlohou bude priniesť praktickú spätnú väzbu prostredníctvom online formuláru, ktorý bude sprístupnený v júni 2019.
 Na príprave etických usmernení pracovala expertná skupina zložená z nezávislých odborníkov, ktorá bola vytvorená v júni 2018. Komisia uskutočnila tieto kroky v snahe vybudovať dôveru v umelú inteligenciu. 
V prípade záujmu sa môžu zainteresované strany zaregistrovať a tým prejaviť svoj záujem o zapojenie sa do testovania zoznamu hodnotiacich kritérií. Tie budú testovať vo svojej vlastnej organizácii a následne poskytnú spätnú väzbu pomocou online formuláru. Spätná väzba môže obsahovať napr. pripomienky týkajúce sa užitočnosti, relevantnosti, celistvosti, vykonateľnosti, systému správy či priestoru na zlepšenie hodnotiacich kritérií.
Odporúčam šíriť túto informáciu v rámci skupiny odborníkov pre umelú inteligenciu pôsobiacich v SR. Dokument Ethics Guidelines for Trustworthy Artificial Intelligence sa nachádza na vyššie uvedenom odkaze.
 6.   Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia
Prezentácie z podujatí a pracovných skupín sú priebežne zverejňované na webe SLORD. Publikácie a materiály z podujatí vo fyzickej forme sú umiestnené v príručnej knižnici SLORD a sú k dispozícií prípadným záujemcom. 

7.   Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC
-

8.   Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií
podľa charakteru a potreby

Súhlasím so zverejnením správy na internete: áno

Správu vypracoval: Monika Bideau Repčíková	
Dátum: 03.06.2019

								
Správu schválil:  prof. RNDr. Ján TURŇA, CSc., generálny riaditeľ