SPRÁVA ZO ZAHRANIČNEJ PRACOVNEJ CESTY č.     230 / 2018

1.  Účastník ZPC:
Terézia Lesayová, Mgr.
Centrum vedecko-technických informácií SR, Lamačská cesta 8/A, 811 24 Bratislava, 
Styčná kancelária SR pre výskum a vývoj v Bruseli, odborný pracovník, 
anglický, francúzsky, taliansky 

2.  Zahraničná pracovná cesta:
Rakúska republika, 1.10.2018 (08:20) - 2.10. 2018 (16:40)
AT PRES konferencia MSCA 2018, Billrothhaus, Frankgasse 8, Viedeň, Rakúska republika 

3.  Rámcový program pobytu:
1.10.2018
-	Welcoming Words and Opening Speeches
-	Keynote
-	Panel Discussion on the overall principles and framework of future EU R&I policies and Horizon Europe
-	Presentation Awardees: Category “Outreach of the MSCA Project”
-	MSCA - Driving excellence under Horizon Europe
-	Presentation Awardees: Category “Meeting societal Challenges”
-	Parallel Workshops on the impact of MSCA
-	Summary of the day
2.10.2018
-	Welcoming Words
-	Keynote
-	Panel Discussion: Taking up the discussions of the first day and linking them to the following workshops on MSCA’s future Areas of Intervention
-	Parallel Workshops on MSCA’s future Areas of Intervention
-	Workshop Summaries
-	Main Conclusions for MSCA in Horizon Europe
-	Keynote: Perspectives on European Early Career Researcher Training
-	Closing speeches

4.	Stručný priebeh rokovaní, resp.  študijného pobytu:
V dňoch 1. a 2. októbra 2018 sa pri príležitosti rakúskeho predsedníctva vo Viedni konala piata konferencia Marie Skłodowska-Curie Actions. MSCA sa zameriava na vynikajúcu a otvorenú vedu a rieši oblasť výskumu od začiatočného štádia až po zavádzanie na trh a inovačné služby. Ďalej prispieva k  vyššej efektívnosti a konkurencieschopnosti Európy. Konferencia s názvom "MSCA - Beyond 2020" o akciách MSCA analyzovala súčasný stav, výzvy, nové trendy a návrh programu po roku 2020. Okrem toho vytvorila závery s cieľom uľahčiť ďalší vývoj v oblastiach, ako je prioritizácia, rozširovanie, financovanie a riadenie MSCA s cieľom splniť súčasné a budúce výzvy. Hlavné kľúčové oblasti zostanú, pretože preukázali svoju úspešnosť,  ale otvoria sa novým výzvam a zachovajú excelenciu ako referenčný bod. 
Nové a doplnkové prístupy je potrebné prispôsobiť podľa povahy MSCA. S cieľom podporiť interdisciplinárnu a multidisciplinárnu spoluprácu boli riešené otázky týkajúce sa nových kariérnych postupov a ďalšieho rozvoja pri poskytovaní odbornej prípravy určenej pre výskumníkov. Vplyv MSCA na individuálnu kariéru vedeckých pracovníkov, mobilitu, spoločenské výzvy a inovačný potenciál je zrejmý. Po roku 2020 bude potrebné, aby bol program MSCA flexibilný v reakcii na globálne výzvy a súčasne poukázal na excelentnosť a atraktívnosť pre výskumných pracovníkov.
Dňa 1. októbra 2018 Matthew di Franco, vedúci Združenia absolventov MCAA, a zástupkyňa generálneho riaditeľa Európskej komisie, Viviane Hoffmann, počas konferencie udelili ceny najsľubnejším vedeckým pracovníkom. Deväť z vedcov financovaných v rámci MSCA bolo ocenených za dosiahnutie vynikajúcich výsledkov vo svojom projekte, za riešenie spoločenských výziev a preklenutie (kariérnych) ciest prostredníctvom vysoko konkurenčnej výzvy. 

 Hlavné závery konferencie

Na úvod prvého dňa podujatia bola zo strany AT PRES hodnotený úspech MSCA programu, ktorý bol prvýkrát zavedený v roku 1995 počas 4. Rámcového programu pre výskum. Po 23 rokov fungovania MSCA sa ukázalo, ako veľmi úspešný a flexibilný je tento nástroj vo vedecko-výskumnej komunite. Stal sa z neho veľmi prestížny grant, ktorý podporuje nie len excelentný výskum, vedecké talenty, ale aj mobilitu naprieč krajinami a šírenie znalostí. Ide o príťažlivý program aj pre vedcov a výskumníkov mimo EÚ, o čom svedčí aj fakt, že každý štvrtý podporený výskumník je mimo EÚ. Po dobu pôsobenia programu sa vďaka MSCA vytvorilo viac ako 100 spin-offov, podporilo sa desiatky tisíc mobilít výskumníkov do EÚ, ako aj z EÚ do celého sveta a v neposlednom rade svojimi projektovými výsledkami neustále prispieva k riešeniu globálnych výziev. 

Vrcholom prvého dňa bola hneď na začiatku úvodná hlavná reč Prof. Ulrike Guérot k téme excelencie vo výskume. Vo svojom príhovore sa Guérot pýtala, čo je nevyhnutnou podmienkou získania akademickej excelencie. Mala by to byť výskumná a vedecká sloboda? Čína túto teóriu vyvrátila. Naozaj potrebujeme len excelenciu? Čo budeme robiť so všetkými tými, ktorí sú dobrí, ale nie sú excelentní? Máme na svete pár špičkových škôl, ktoré sú však súkromné, resp. ich školené je veľmi vysoké a tak si ich štúdium môže dovoliť len mizivé percento študentov na celom svete. Znamená to však, že ostatné univerzity netvoria excelenciu? Rovnako to funguje aj s projektami, ktoré sú podporené len na základe excelencie. Tie zvyšné, ktoré nie sú podporené sú automaticky „len dobré“? Výsledky však hovoria o niečom inom a ukazuje sa, že „moneyokracia“ (vláda peňazí) nefunguje. Mnoho dôležitých výskumov a vedeckých výsledkov nevzniklo na najprestížnejších a najdrahších školách a rovnako ani za veľkej finančnej podpory a grantov. S týmto rovnako súvisí aj otázka, kto o excelencii vlastne rozhoduje. Druhým zamyslením bola honba za excelenciou. Mnoho z nás sa rozhodlo hľadať len excelenciu a prestalo si všímať “obyčajné“ veci, ktoré sa dejú okolo nás a ako sa napr. vyvíja politická scéna (nárast populizmu a radikalizmu). Guérot položila tiež otázku čo s tými, ktorí robia excelentný výskum, ktorý ale nejde s hlavným prúdom. Ba čo viac, čo s takými, ktorí by mohli robiť excelentný výskum, ktorý by však kritizoval systém, z ktorého čerpajú peniaze? Dôležité pre výskumníkov je, aby mali stabilitu, že sú slobodní. Je dôležité, aby mohli úplne nezávisle pracovať a vzdelávanie mohli využiť ako provokáciu na motiváciu k bádaniu. Výskum a veda nemusí nevyhnutne reagovať na politické výzvy, nakoľko je podľa Guérot politika aj tak len o  výbere a nie o vedeckých dôkazoch a evidencii, o čom napr. svedčí fakt výstavby ďalšieho terminálu na Viedenskom letisku, napriek veľkej výskumnej správe o nezvratných dopadoch na životné prostredie. Preto, nie je tak ani dôležitá excelencia, ako skôr posúvanie vecí vpred. 

Výsledkom nasledujúcej panelovej diskusie bola zhoda rečníčok, že najdôležitejšie je vytvoriť prostredie, v ktorom sa excelencia a dobrý výskum rodí prirodzene. Vedcov by sme mali viac počuť a vidieť a vedci by sa nemali báť rozprávať. Žijeme totiž v dobe, kde na nás nečíhajú len „fake news“,ale “fake science“ a mnohokrát je rozhodujúce to, kto má silnejší hlas. Preto treba prehlušiť nepravdivú vedu tou vedou založenou na reálnych faktoch. Úlohou vedcov v politike by tak mala byť osveta, očistenie politickej debaty, ktorá je v súčasnosti zašpinená od mnohých nepravdivých a falošných správ a zrozumiteľná komunikácia vedeckých výsledkov smerom k verejnosti. 

Sophie Bernaets z Európskej komisie zhrnula hlavné prínosy MSCA programu pre jednotlivých vedcov (kariérny rast, nové zručnosti, perspektíva aj pre kariéru mimo akadémie), inštitúcie (nové vedecké siete, prepojenia medzi akadémiou a súkromným sektorom...) a celé štruktúry (globálna výmena najlepších praktík, dopad na národne politiky). Je dôležité pokračovať v nastavenom trende a posilňovať ľudský kapitál, podporovať synergie a verejný dosah. Európska komisia pracuje neustále na zvýšení dopadu MSCA a tiež na ich lepšej implementácií. Aj z tohto dôvodu plánuje aj nasledovné zmeny v programe v Horizon Europe.
•	ITN: EK uvažuje o spustení len jednej veľkej výzvy, v rámci ktorej by boli vytvorené impulzy na motiváciu súkromného sektora k zapojeniu sa do ITN.
•	IF: pri individuálnych grantoch uvažuje EK o zameraní sa len na mladšiu generáciu vedcov a obmedzení grantov len pre výskumných pracovníkov, ktorí majú maximálne 6 rokov po PhD štúdiu. 
•	RISE: pri tomto type akcie plánuje EK dávať viac pozornosti pridanej hodnote spolupráce, ktorá v rámci RISE projektov vzniká. RISE by tak do budúcna mal byť ohybný a flexibilný nástroj na podporu spolupráce. Zároveň by malo byť v ňom zohľadnený tzv. I3 prístup k spolupráci, ktorá by mala byť interdisciplinárna, medzinárodný a medzinštitucionálna. 
•	COFUND: EK zvažuje zvýšenie finančného príspevku v rámci jednotlivých projektov tak, aby boli pokryté aspoň minimálne náklady na mobilitu a živobytie. Rovnako uvažuje o väčšom zameraní sa na nových príjemcov a o novom tréningovom programe v rámci akcie. Taktiež zaznela informácia o tom, že EK predpovedá lepšie synergie s operačnými programami a dokonca uvažuje aj o obmedzení počtu účastí na maximálne dve, aby sa dala väčšia šanca novým aplikantom. Kľúčové sú tiež synergie nie len s inými programami mimo Horizon Europe, ale taktiež aj s inými schémami rámcového programu. Dôležité bude aj prepojenie s globálnymi výzvami. EK plánuje tiež väčšie zjednodušenie programu. 
Témou workshopu, ktorého som sa zúčastnila bola MSCA, ako sprostredkovateľ pre výskumnú mobilitu. Workshop poskytol pohľad na jedinečnú prednosť MSCA v Európe pre medzinárodnú a interdisciplinárnu mobilitu výskumníkov. Taktiež workshop rozoberal výzvy, ktoré by mala MSCA a na ňu prepojené nástroje adresovať tak, aby sa vytvorili čo najlepšie podmienky pre cirkuláciu výskumníkov v Európe a ich potenciál pre globálnu spoluprácu a mobilitu.  

Počas druhého dňa odznela na začiatku prezentácia o INSERM – Národný inštitút pre zdravie a medicínsky výskum, ktorý je jeden z najúspešnejších v MSCA. Následne nasledovala druhá časť workshopov. Jeden z nich sa zameral aj na synergie s MSCA. Cieľom tohto workshopu bolo vygenerovať nápady na to, ako prispôsobiť COFUND tak, aby bol ešte lepší a úspešnejší v HE. Synergie sa netýkali len prepojenia s inými programami ako napr. EŠIF, ERDF, či Erasmus+, ale tiež aj s rôznymi schémami v HE. 
AT PRES plánuje vypracovať finálnu správu s odporúčaniami, ktoré zazneli na všetkých workshopoch a hlavnými závermi z konferencie. Tie budú uverejnené na stránke podujatia. 
Všeobecné informácie o Marie Skłodowska-Curie Actions
5.	Odporúčané závery:
SR obsadzuje dlhodobo skôr spodné priečky v rámci tejto schémy a nie sme veľmi úspešní v čerpaní financií určenej pre granty MSCA. Napriek viacerým úspešným projektom je počet našich účastí stále pomerne nízky a rovnako nie sme ani veľmi aktívny v počet podávaných žiadostí. V súčasnosti EK kreuje nové nápady na zlepšenie MSCA, ktorý už aj teraz je veľmi úspešným a atraktívnym programom pre vedcov v EÚ ako aj mimo nej. Preto je potrebné sledovať pozorne vývoj schémy pre Horizon Europe a taktiež lobovať aj za niektoré nápady, ktoré odzneli už aj priamo od EK, ako posilnenie widening panelu či napríklad obmedzenie účasti na maximálny počet dva, aby sa tým dala šanca aj pre nových aplikantov.  
V neposlednom rade treba nabádať slovenských výskumníkov, aby si podávali projekty a tiež inštitúcie, aby boli aktívne a to najmä v rámci COFUND či schémy RISE. Na národnej úrovni treba uľahčiť synergie medzi MSCA a EŠIF do najvyššej možnej miery, keďže práve vďaka synergiám budeme môcť vedieť lepšie a efektívnejšie podporovať úspešných záujemcov o MSCA granty a využívať Seal of Excellence.  
6.   Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia
Záznam a krátka správa z podujatia je zverejnená na webe SLORD. 
7.   Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC
-

8.    Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií
podľa charakteru a potreby

Súhlasím so zverejnením správy na internete

Správu vypracoval: Terézia Lesayová		                        .....................................
Dátum: 5.10.2018
								
Správu schválil:  prof. RNDr. Ján TURŇA, CSc., generálny riaditeľ  ......................................