Title: Správa z Bruselu
Author: Viera Blahová
Last saved by: Obžerová Eva
Company: Ministerstvo školstva SR

S p r á v a
z mimoriadnej zahraničnej pracovnej cesty

1. Účastník ZPC:
Titul, meno a priezvisko: | PaedDr. Eva Obžerová
Pracovisko: | sekcia regionálneho školstva MŠVVaŠ SR, Stromová 1, BA
Pracovné zaradenie: | štátny radca
Znalosť jazykov: | ANJ – C1, RUJ – B2
2. Zahraničná pracovná cesta:
Štát: | Singapurská republika
Mesto: | Singapore
Vykonaná v dňoch: | 15. 07. – 30. 07. 2017
Prijímajúca organizácia: | Ministerstvo zahraničných vecí Singapurskej republiky
Účel cesty: | Účasť na dvojtýždňovom vzdelávacom kurze „Leaders in Education“ + návšteva základnej a strednej školy
Spôsob financovania: | Letenka - SRŠ, ubytovanie a ostatné náklady - pozývateľ
3. Rámcový program pobytu: 
15.-16. 07. 2017            let do Singapuru (bus Bratislava-Viedeň, let Viedeň-Frankfurt,
                                       let Frankfurt-Singapur), prílet do Singapuru 16.07. o 16.15
                                       hod. miestneho času (časový posun 6 hodín)
17.-28. 07. 2017             účasť na vzdelávacom kurze 
29.-30. 07. 2017            odlet zo Singapuru (let Singapur-Frankfurt, let Frankfurt -
                                      Viedeň, bus Viedeň-Bratislava), príchod do Bratislavy 30.07.
                                       o 12.30 hod. 
4. Stručný priebeh: 
V dňoch 17.07. – 28.07. 2017 sa v Singapure konal vzdelávací kurz pod názvom  „Leaders in Education“ spojený s návštevou 1 základnej a 1 strednej miestnej školy, ktorý organizačne zabezpečuje Ministerstvo zahraničných vecí Singapurskej republiky v spolupráci s MZV a EZ v Slovenskej republike. Cieľovou skupinou boli zamestnanci štátnej správy v oblasti školstva, koordinátori vzdelávania a riaditelia základných alebo stredných škôl. Výber účastníkov na základe nominácií ministerstiev školstva v pozvaných krajinách sveta vykonáva Ministerstvo zahraničných vecí Singapurskej republiky. V mojej skupine boli 3 účastníci z ministerstiev školstva Európy (SR, Bulharsko a Malta), ostatní účastníci boli prevažne z ázijských krajín a z krajín Afriky, napr. Ghana, Lesotho, Indonézia, Filipíny, Bhután, Omán, Palestína, Egypt, Maledivy, Cook Islands, Mauritius, Laos, Kambodža, Hong Kong, Mexiko a tiež Arménsko, Uzbekistan, Estónsko, Lotyšsko a ďalšie.
Kurz bol sponzorovaný programom SCP (Singapore Cooperation Programme) a prebiehal v Národnom inštitúte vzdelávania (NIE, National Institute of Education, ďalej len „NIE“, www.nie.edu.sg). Bol zameraný na rozvoj a kreovanie inovatívnych postupov vo vzdelávaní a učení sa v celosvetovom kontexte, ako aj na rozvíjanie líderstva ako strategického prvku zvyšovania konkurencieschopnosti vo vzdelávaní. Líderstvo bolo chápané všeobecne a prezentované vo všetkých oblastiach vzdelávacej politiky akéhokoľvek štátu. Kurz bol uskutočnený formou prednášok, odborných seminárov a workshopov, doplnený o návštevu dvoch miestnych škôl, kde mali účastníci možnosť priamej komunikácie s manažmentom školy, s učiteľmi a v menšej miere aj so žiakmi. Tri veľké sekcie kurzu boli venované tzv. diskusii v skupinách syndikátu, kde jednotliví členovia syndikátu predstavovali školské systémy vo svojich krajinách, vybrali dve reprezentatívne vzorky, na ktorých ukázali možné riešenia problémov v školstve na troch úrovniach – na úrovni ministerstva školstva, manažmentu školy a učiteľského zboru. Na záver kurzu jednotlivé skupiny (syndikáty) prezentovali svoje riešenia. Na slávnostnej večeri v posledný deň kurzu boli účastníkom rozdané certifikáty o účasti riaditeľom vzdelávacieho inštitútu NIE, prof. Tan Oon Sengom. 

Singapurská republika je ostrovný a mestský štát s počtom obyvateľov 5 miliónov, ktorí žijú v mrakodrapoch, najmä v tzv. „public houses“, čo sú štátne byty. 36 % populácie mesta tvoria cudzinci. V ázijskom regióne je jediným štátom, ktorý má prvý úradný jazyk angličtinu  - ďalšími úradnými jazykmi sú čínština, malajčina a tamilčina (implikácie dôležité pre školstvo). Singapur má veľmi nízke je percento nezamestnanosti - 1,8%, nemá vlastné poľnohospodárstvo, čerstvá zelenina a ovocie sú denne dovážané najmä zo susednej Malajzie. Zo štátneho rozpočtu ide najviac finančných prostriedkov na účely obrany krajiny a hneď na druhom mieste je školstvo. Keďže krajina nemá prírodné zdroje, stavia na tzv. vzdelanostnej ekonomike.
Dňa 17.07. 2017 sa kurz začal otváracím ceremoniálom v priestoroch NIE v Singapure 
s úvodnými informáciami o programe a predstavením organizátorov programu a samotných účastníkov. Prvá prednáška nám ozrejmila stručnú históriu krajiny a singapurský vzdelávací systém, poobede sa prednášajúca venovala téme líderstva vo vzdelávaní v najširšom zmysle slova. V celom singapurskom vzdelávacom systéme silne rezonuje myšlienka neúnavného vylepšovania vecí a procesov, ktoré sa snažia doviesť do dokonalosti – v školách sa zdôrazňuje kreatívne a kritické myslenie a väčšina úloh pre žiakov sú problémové úlohy alebo úlohy s otvoreným množstvom možných riešení. Tým, že neustále vznikajú nové veci a je potrebné ich začať využívať, jednou z hlavných úloh štátu je recyklácia starých materiálov, nástrojov, prístrojov a napr. aj automobilov. Žiaci sú od malička motivovaní inovovať, kreovať nové, lepšie, dokonalejšie veci a zdokonaľovať procesy. V školách je na všetkých stupňoch vzdelávania prísna disciplína (medzi najvyššie tresty ešte stále patrí palicovanie), celý školský systém je prísne centralizovaný a riadený štátom. Jednotná a veľmi silná koncepcia a pevná štruktúra vzdelávania od materskej školy až po terciálne vzdelávanie  sa odrazila aj v skutočnosti, že všetci prednášajúci, všetci riaditelia a učitelia nám neochvejne prezentovali rovnaký prístup k vzdelávaniu obyvateľstva a obhajovali iniciatívy ministerstva školstva – www.moe.gov.sg. Návrhy vládnych úloh vytvára a predkladá ministerstvo školstva. Súčasťou prednášky boli aj informácie o transformácii výchovno-vzdelávacieho systému z podmienok rozvojovej ekonomiky na podmienky vzdelanostnej ekonomiky. Významnou vysokou školou v Singapure je Inštitút technického vzdelávania – Institute of Technical Education – www.ite.edu.sg. 
Ďalšími prezentovanými témami boli: tzv. 4IR, čiže štvrtá priemyselná revolúcia a následné potrebné zmeny vo vzdelávaní, budúcnosť a vízie vzdelávacieho systému,  holistický prístup ku vzdelávaniu a príprava študentov pre 21.storočie, plánovanie vzdelávania s dôrazom na prípravu  pre prax,  inovácie vo vzdelávaní + čo sa považuje za inovatívny prístup, kultúra a kvalita jednotlivých škôl, ako sa môžu odlišovať školy v centralizovanom školskom systéme, využívanie informačno-komunikačných technológií vo výchovno-vzdelávacom procese, systém prípravy budúcich učiteľov, systém hodnotenia učiteľov a odborných zamestnancov v školstve a s tým súvisiace možnosti kariérneho postupu a ďalšie.

Navštívili sme základnú školu Princess Elizabeth Primary School, videli sme ranné školské zhromaždenie žiakov (assembly), na ktorom žiaci hovorili prísahu, zaspievali hymnu a pripomenuli si hlavné piliere vzdelávania na svojej škole: víziu školy („Každé dieťa je svedomitým žiakom, starostlivým občanom svojej krajiny a vytrvalým a neochvejným lídrom“), misiu školy („Spoločne budujeme a pestujeme vzdelávanie v duchu inklúzie“) a kľúčové hodnoty, ku ktorým škola žiakov vychováva nielen pri výučbe predmetov, ale najmä v rámci poobedňajších klubových aktivít (ambicióznosť, sebadisciplína, vytrvalosť, integrita, rešpekt a empatia – Ambition, Self-Discipline, Perseverance, Integrity, Respect, Empathy).
Druhou navštívenou školou bola stredná námornícka škola Secondary Naval School, ktorá má rovnako svoju vlastnú víziu a plní misionársku úlohu, avšak hodnoty (values), ku ktorým škola žiakov vychováva, sú dôsledne rozpracované a štruktúrovo zasadené do pyramídy, aby žiaci vedeli, odkiaľ kam sa majú vypracovať a akým spôsobom je možné najvyšší cieľ stať sa lídrom dosiahnuť.

V oboch školách nám žiaci prezentovali hrdosť na svoju školu a vďačnosť za možnosť kvalitne sa vzdelávať. Manažmenty škôl nás podrobne informovali nielen o cieľoch a zámeroch škôl samotných, ale aj o cieľoch vzdelávacej politiky štátu, ktoré plnia. Počty žiakov v triedach sa pohybujú medzi 32 – 35 – 40, nezriedka sa v štátnych školách učí v jednej triede aj viac ako 40 žiakov. Úspešná výchova k sebadisciplíne sa prejavuje aj v tom, že na strednej škole nie je počas prestávok žiadny dozor a žiaci sa disciplinovane a v tichosti presúvajú do odborných učební. 

Obidve navštívené školy sídlili vo veľkých moderných budovách, architektonicky a dizajnovo sofistikovane členených, triedy boli vybavené najmodernejšou technikou a multifunkčným nábytkom. V Singapure napr. prestávajú používať na písanie biele tabule a začínajú do škôl inštalovať sklenené tabule nezriedka na celú stenu učebne, odkiaľ sa napísané fixkou ľahko stiera a nezanecháva fľaky.  Niektoré učebne mali presklené aj steny smerom na chodbu, takže sme mohli vidieť proces vyučovania „zvonka“. Učebne výtvarnej výchovy simulovali reálne obrazové galérie a výstavné haly, mnohé školy majú divadelné pódiá s kamerami, veľké hudobné štúdiá, veľké školské  knižnice s priestormi pre relax, samozrejmosťou sú prevzdušnené telocvične, ihriská,  botanické záhrady, triedy pre fyzikálne experimenty a ďalšie odborné učebne. Telocvične sú otvorené smerom na školský dvor a dve steny sú využité na plagáty, heslá, diagramy, schémy a upozornenia o zdravej výžive a zdravom spôsobe života, či starostlivosti o ľudské telo, čím sa prirodzeným spôsobom realizujú medzipredmetové vzťahy a prepájajú sa viaceré vyučované predmety (biológia, náuka o životnom prostredí, chémia, zdravoveda). Vonkajšie priestory majú množstvo zelene, stromov a kvetov, kde môžu žiaci počas prestávok relaxovať alebo sa pripravovať na vyučovanie. Väčšina škôl má navyše učebňu – prevzdušnený učebný priestor, v ktorej si po vyučovaní môžu robiť domáce úlohy tí žiaci, ktorí majú viacero súrodencov a nemajú vhodné domáce prostredie na učenie. Zaujala nás tiež miestnosť, kde sa zdržiavajú žiaci po akomkoľvek úraze – je s nimi školský zdravotník, psychológ alebo iná poverená osoba, ktorá ich po určitom čase po ošetrení odvedie do učebne (najmä v základných školách). Všetci žiaci nosia školské uniformy.
 
Učitelia začínajú pracovať 7.30 hod., pracovná doba končí nezriedka o 17.00 hod., ak je potrebné, učitelia a najmä manažment školy zostáva dlhšie, do 17.30 až do 18.00 hod. Učitelia sú oddaní svojej profesii, ak niektorý z učiteľov prejavuje známky nezáujmu o dianie v škole, odporučia mu zmeniť zamestnanie – vylúčenie zo školy je transparentný proces, ktorý má niekoľko štádií, v ktorých učiteľ môže preukázať svoj záujem zotrvať na danej škole, čo mu je po kontrole splnenia určitých podmienok dovolené. Učiteľ, ktorého „vyhodia“ zo zamestnania, sa stáva nepoužiteľným pre akúkoľvek školu, čo je uvedené v jeho osobnom zázname a nemôže sa uchádzať o pracovnú pozíciu v učiteľstve. Videli sme video – celý proces hodnotenia takéhoto učiteľa.
Detailne je vypracovaný nielen  systém každoročného hodnotenia učiteľov, ale aj mechanizmy podpory celoživotného vzdelávania sa učiteľov a  riaditeľov škôl a systém finančnej podpory inovácie v školách. Podporované ministerstvom školstva sú aj rôzne programy škôl a ich spolupráca so všetkými zainteresovanými  inštitúciami (najmä stredné školy a ekonomický sektor), uvádzanie príkladov dobrej praxe, motivačné študijné cesty v zahraničí a pod.

Výber učiteľov a ich príprava sú základom úspechu výchovno-vzdelávacieho procesu (riadia sa heslom, že kvalita školy nikdy nepresiahne kvalitu učiteľa), preto sa kladú prísne požiadavky pri výbere budúcich učiteľov. Predgraduálna príprava všetkých budúcich učiteľov sa realizuje centrálne v  Národnom inštitúte vzdelávania, NIE, kde prebiehal aj náš kurz. Keďže platy učiteľov sú vysoké, je možnosť vyberať si budúcich učiteľov z veľkého počtu záujemcov. 

Veľmi zaujímavý je kariérny systém pedagogických pracovníkov. Začínajú ako učitelia (teacher), svojou poctivou prácou, svedomitosťou a húževnatosťou sa prepracujú do úrovne „senior teacher“, čo zodpovedá zhruba nášmu vedúcemu predmetovej komisie, nasleduje úroveň „master teacher“ – to je už úroveň metodika, ktorý môže byť poverený metodickým usmerňovaním celého klástra škôl a z tejto úrovne sa môže po niekoľkých rokoch uchádzať o miesto zástupcu alebo riaditeľa školy, musí však mať odporučenie svojho riaditeľa školy, aby sa mohol stať riaditeľom inej školy, ktorá o takú pracovnú pozíciu požiada. Týmto spôsobom má Singapur v každom momente k dispozícii databázu nových potenciálnych riaditeľov či zástupcov škôl. Pri výbere riaditeľov škôl sa posudzujú tzv. líderské schopnosti, ktoré zahŕňajú osobnostné charakteristiky, schopnosť reagovať v stresových podmienkach, prosociálne uvažovanie a konanie, atď. Platí aj princíp rotácie riaditeľov škôl - po šiestich rokoch sú (aj v prípade spokojnosti s ich prácou) preradení  na inú školu, resp. môžu postúpiť na miesto tzv. superintendanta, ktorý metodicky usmerňuje všetky školy príslušného typu (základné alebo stredné) alebo sa môžu uchádzať o miesto na ministerstve školstva a pod. Všetci učitelia, odborní a nepedagogickí zamestnanci základných a stredných škôl sú zamestnancami ministerstva školstva.

Singapurské regionálne školstvo má iba 6-ročnú povinnú školskú dochádzku a je členené na základné školy (Primary Schools) pre žiakov vo veku od 7 do 12 rokov a stredné školy rôznych typov (Secondary Schools) pre žiakov od 13-16 rokov veku. Do stredných škôl so všeobecným (obdoba našich gymnázií) a odborným vzdelávaním sú žiaci automaticky zaraďovaní výhradne podľa výsledkov národného testovania v 6. ročníku základnej školy, čo spôsobuje nemalý stres samotným žiakom aj ich rodičom, avšak na druhej strane je toto zaraďovanie silným motivačným prostriedkom k dosahovaniu čo najlepších vzdelávacích výsledkov počas celého štúdia. Rozdelenie žiakov podľa ich výsledkov v rámci národných meraní vykonáva ministerstvo školstva a zaručuje nestrannosť a objektívnosť zaradenia žiaka. 

V Singapure je cca 360 škôl, 500 000 žiakov a študentov, cca 33 000 učiteľov vrátane zástupcov a riaditeľov škôl a cca 7 800 vychovávateľov, pomocných vychovávateľov, školských psychológov, logopédov a administratívnych pracovníkov. Tento počet sa medziročne mení iba nepatrne a zmena súvisí vždy s demografickým vývojom v krajine. Všetky školy sú súčasťou štyroch veľkých zoskupení tzv. klástrov (clusters). Učitelia môžu byť podľa potreby kedykoľvek preradení do inej školy v danom klástri škôl. 

V krajine bez prírodných zdrojov, kde sú  najdôležitejším základom ekonomiky štátu ľudské zdroje, umožňuje stabilný, jasný a prehľadný systém školstva dobrú orientáciu pre rodičov, žiakov a učiteľov pri plánovaní pracovnej kariéry mladých ľudí. Podpora každého žiaka a využitia jeho talentu je detailne prepracovaná,  rodičia žiakov sa zaujímajú o ich školské výsledky a snažia sa, aby ukončili čo najvyššie vzdelanie, pretože to rozhoduje na trhu práce.

V jazykovom vzdelávaní je podporovaný princíp dvojjazyčnosti - povinné vyučovanie materinského jazyka (čínština, malajčina a tamilčina) a angličtiny, vyučovanie všetkých ostatných predmetov však neprebieha v materinskom jazyku, ale v angličtine. Vyučuje sa v blokoch, ktoré tvoria príbuzné predmety, napr. „Science“ = prírodné vedy, „Arts“ - humanitné vedy, občianska výchova a telesná výchova. Žiaci majú v škole možnosť naučiť sa hrať na hudobnom nástroji, takmer každá škola má svoju hudobnú skupinu. Tieto činnosti sa vyučujú v poobedňajších kluboch, účasť je pre každého žiaka povinná, avšak každý žiak si môže vybrať klubovú aktivitu podľa svojho záujmu. Ako aj v iných ázijských krajinách je tradične veľmi kvalitná výučba matematiky a prírodných vied – sciences. Multietnickosť ovplyvnila aj školstvo, náboženská výchova je zo škôl vylúčená a pôsobenie náboženských skupín a cirkví v školách nie  je povolené.

V rámci obdobia nezávislosti Singapurskej republiky (od 9. augusta 1965 – v tomto roku slávia 62. výročie) boli identifikované tri fázy vo vzdelávaní  “Survival-driven” (1959-78), “Efficiency-driven” (1979-96), a “Ability-driven” (1997 - po súčasnosť), ktoré by sme mohli nazvať základmi reforiem vždy takmer po 20 rokoch, čo svedčí o stabilite cieľov vzdelávania – rozvíjali a menili sa iba prístupy, metódy a formy vzdelávania. V súčasnom období sa zdôrazňuje podpora vertikálnej roviny učenia sa (peer learning) a inovácie vo vyučovacích metódach a v učení, preferujú sa metódy skupinovej práce v škole a redukcia domácich úloh.

Singapurské školstvo je príkladom neustáleho zlepšovania, revidovania, inovácií, úvah a efektívne implementovaných reforiem a zmien ako reakcií na potreby budúcnosti. Zmeny v prístupe k vzdelávaniu, ktoré sa už teraz začínajú zavádzať, úzko súvisia so 4. priemyselnou revolúciou (plná automatizácia, robotizácia, umelá inteligencia, nanotechnológie, potreba profesií, ktoré v súčasnosti ešte nie sú na trhu práce, atď.) 

Zaujímavé z pohľadu Slovenskej republiky je, že Ministerstvo školstva Singapurskej republiky nazvalo školskú reformu z roku 1997 „Thinking Schools, Learning Nation“, čo výrazne pripomína názov súčasnej slovenskej reformy „Učiace sa Slovensko“.  Od roku 2004 sa zdôrazňuje potreba zvýšenia kvality interakcie učiteľa s každým jeho žiakom a  učiteľa s triedou v súlade s výzvou „Menej učiť, viac sa naučiť“ („Teach Less, Learn More“), čo je rovnako cieľom našej súčasnej školskej reformy, ktorá sa iba rozbieha. V strede záujmu je redukcia povinného obsahu učiva, kreatívna pedagogika a potreba objektívneho hodnotenia, pričom sa zdôrazňuje aj potreba individualizovaného prístupu k jednotlivým žiakom, rešpektovanie vyučovacích potrieb a záujmov žiakov, ich duševnej pohody v škole a v triede,  potreba ich zaujatia pre učenie sa a neustálej motivácie pre učenie,  potreba zvyšovania kvalít učiteľa, dôležitosť prostredia a tzv. extrakurikulárne aktivity – zvyšovanie pocitu náležitosti ku komunite, praktické činy a aktivity žiakov a škôl  v prospech charity, konkrétna pomoc tým, ktorí ju potrebujú. 
Základné otázky, na ktoré sa táto výzva snaží odpovedať sú – ‘prečo učíme‘ (učíme pre porozumenie a nielen pre úspešné absolvovanie skúšok, učíme žiaka ako osobnosť, teda nejde iba o sprostredkovanie vedomostí, ale aj o výchovu charakteru, rozvoj charakterových vlastností), ‚čo učíme’ (redukcia učebných osnov, vzdelanie a príprava pre potreby praxe v globalizovanom svete – kritické myslenie, schopnosť riešiť problémy a výzvy 21. storočia)  a ‘ako učíme‘ (neexistuje jediná najúspešnejšia metóda učenia, je potrebné každodenne prispôsobovať učenie potrebám jednotlivých žiakov, ich schopnostiam a temperamentu s cieľom naučiť ich uvažovať samostatne, podpora  samoštúdia, aktívneho a nezávislého učenia sa, predchádzanie straty záujmu o učenie u žiakov, podpora, ale aj kooperácie medzi žiakmi, redukcia domácich úloh a preťaženia žiakov.

Singapur dosahuje v celosvetovom meradle vynikajúce výsledky v medzinárodných a národných meraniach, avšak tieto výsledky nie sú kritériami posudzovania kvality školy a kvality učiteľa. Súčasný trend poukazuje na to, že testovanie zo škôl postupne vymizne v tom zmysle, že vo výučbe nebude cieľom.  Dôraz sa teda nekladie na dobré výsledky v testovaní, ale na výchovu charakteru a hodnôt, kritické myslenie, na praktické životné a sociálne zručnosti, na schopnosť správne analyzovať situáciu, schopnosť riešiť problémy, schopnosť spolupráce, sebaovládanie, prosociálne cítenie, schopnosť myslieť globálne a byť pripravený pomôcť komunite (dôraz na tzv. co-curricular activities) a byť citlivý na požiadavky iných kultúr.
 
Cieľom ministerstva školstva v Singapure je holistický prístup k vzdelávaniu a maximalizácia potenciálu každého žiaka pod heslom „Každá škola je dobrá škola“ („Every school is a good school“). To však neznamená, že majú byť školy rovnaké, ale skôr majú nájsť svoje silné charakteristiky a poskytovať tak žiakom podľa ich individuálnych potrieb čo najlepšiu formu vzdelávania. Dobrou školou je taká škola, ktorá sa skutočne zaujíma o žiaka, jeho prosperitu a prípravu pre jeho budúcu kariéru, stará sa a motivuje ho k čo najlepším výsledkom a prispieva k pozitívnemu formovaniu jeho charakteru. Študijné a osobnostné záujmy každého žiaka sú v strede pozornosti každej školy a cieľom je poskytnúť im čo najviac pozitívnych príkladov a možností pre formovanie charakteru. Dôležitá je dôvera žiakov a pocit spokojnosti a bezpečia v školskom prostredí. Dôraz sa kladie aj na prevenciu ochorení (skolióza, myopia, poruchy príjmu potravy) a zdravý životný štýl. Toto všetko bolo obsahom prednášok a workshopov na témy holistický prístup ku vzdelávaniu a príprava študentov pre 21.storočie a kultúra a kvalita jednotlivých škôl + ako sa môžu odlišovať školy v centralizovanom školskom systéme. Dôkazom boli obidve návštevy škôl – stredná námornícka škola sa napríklad špecifikovala v oblasti výtvarných umení, a tak je i v Singapure známou školou so zameraním sa najmä na  keramiku. V priebehu 6 rokov obložili žiaci, učitelia, rodičia žiakov a dokonca aj obyvatelia blízkych domov/mrakodrapov múr okolo školy drobnými výtvormi výjavov z morského a námorníckeho života z keramiky. Rovnako si žiaci pod vedením učiteľov a koordinátora pre výtvarné umenia a dizajn keramickými dielkami dekorovali malú fontánku pri vstupe do školy a na školskom dvore v zóne oddychu vyskladali chodník črepinami z nepotrebných keramických nádob, ktoré škole poskytli rodičia žiakov. Keďže si žiaci sami vytvárajú školské prostredie, dávajú si naň pozor a starajú sa oň.

V rámci aktivít Syndicate Group Discussion (3x v rámci kurzu, príprava skupinových záverečných prezentácií) sme v 4 menších skupinách prezentovali svoje školské systémy. Bola som v skupine s účastníkmi z Malty, Lesotha, Kambodže, Palestíny, samotného Singapuru, Hong Kongu a ďalších krajín. Hlasovaním sme potom vybrali dve reprezentatívne vzorky školských systémov, na ktorých sme ostatným účastníkom na spoločnom záverečnom zhromaždení ukázali možné riešenia problémov v príslušnom školstve na troch úrovniach – na úrovni ministerstva školstva, manažmentu školy a učiteľského zboru. Prezentovali sme Lesotho a Maltu. V Lesotho zaviedli nedávno tzv. feeding policy (feed = nachovať, nakŕmiť, policy = politika) – krajina pociťuje ako problém absentizmus, čiže nedochádzku do školy. Aby motivovali žiakov chodiť pravidelne každý deň do školy, vláda poskytuje žiakom v školách teplé obedy zdarma. Nedá mi pri tejto príležitosti nespomenúť vetu, ktorú povedal pri záverečnej večeri účastník z Ugandy našej kolegyni z Etiópie, ktorá si nechcela nabrať jedlo na tanier: „Eat, sister, eat, because tomorrow you will be at home.“ – „Jedz, sestra, len jedz, pretože zajtra už budeš doma.“
Kolega z Malty nastolil problém riešenia šikany v školách – maltské ministerstvo školstva po dôsledných analýzach vydalo pre všetky školy záväznú príručku, v ktorej manažmenty škôl, samotní učitelia aj rodičia nájdu detailné informácie o tom, aké možnosti riešiť šikanu má škola – pri zistení šikany sa školy riadia podrobne popísanou procedúrou – pohovory so žiakmi, oznámenie rodičom, pozvanie rodičov do školy, pri opakovanom porušovaní pravidiel oznámenie polícii, až po vylúčenie zo školy. Zverejnenie tejto brožúrky podnietilo rodičov i žiakov, aby prípady šikany prestali zatajovať, ale naopak, veľmi otvorene sa začalo o probléme diskutovať – problém sa výrazne „odtajnil“. 

Signapurská vláda stavia na štyroch základných princípoch: vodcovstvo/líderstvo, odmena za prácu – práca za odmenu, príležitosti pre každého a pozitívne prijímanie zmien/pozitívne a aktívne reagovanie na zmeny.

5. Odporúčané závery:
Kurz v Singapure nám poskytol podrobné informácie o jednom z najúspešnejších a najefektívnejších systémov školstva na svete, venoval sa viacerým oblastiam regionálneho školstva a mali sme  možnosť porovnávať množstvo školských systémov rôznych krajín sveta. Svojím obsahom a kvalitou prednášok, ako aj starostlivosťou, ktorú nám organizátori venovali počas celého priebehu kurzu, ho môžeme označiť ako vysoko efektívny. Pri plnení úloh vyplývajúcich z NPRVV Učiace sa Slovensko odporúčame v regionálnom školstve inšpirovať sa dôslednosťou a neustálymi inováciami pri realizácii  reformy školstva v Singapure (najmä spôsob holistického vnímania škôl ako inštitúcií, ktoré pripravujú žiakov pre prácu a praktický život, sústredenie na potreby konkrétnych detí, na rozvoj ich schopností, zručností a talentu, na podporu zdravia a zdravého životného štýlu, zdokonaľovanie dôslednej a náročnej prípravy budúcich učiteľov, zavedenie pravidelného hodnotenia učiteľov a neustáleho zavádzania inovatívnych prvkov do pedagogickej praxe). Odporúčame tiež naďalej sa zapájať do aktivít, ktoré realizuje ministerstvo školstva Singapurskej republiky  v oblasti regionálneho školstva, podporovať kontakty a vzájomnú spoluprácu so školstvom v Singapure – t.j. naďalej sa zúčastňovať vzdelávacích kurzov v rámci programu SCP - Singapore Cooperation Programme.

6. Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia:
Materiály z kurzu sú v elektronickej alebo v printovej podobe uložené na odbore gymnázií a jazykových škôl, Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu, Stromová 1, 813 30 Bratislava. Účastníčka kurzu má v písomnej podobe podrobné záznamy z prednášok, workshopov a zo skupinovej práce.

7. Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC:
Zástupkyňa sekcie regionálneho školstva sa zúčastnila prvýkrát vzdelávacej aktivity v ázijskej krajine, prínosom sú aktuálne informácie o systéme regionálneho školstva v Singapure, ako aj možnosť nadviazania kontaktov na spoluprácu so zástupcami  ministerstiev školstva v krajinách, ktoré vyslali svojho zástupcu na tento kurz. Napriek tomu, že sa nikdy nedajú  mechanicky prebrať úspešné prístupy, ciele a zámery školskej politiky iného štátu do našej edukačnej politiky, získané informácie sú inšpiratívne vo vzťahu k práve prebiehajúcej školskej reforme v Slovenskej republike a prínosné v oblasti ďalšej koncepčnej práce pri modernizácii slovenského regionálneho školstva.

8. Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií:
Správa zo ZPC bola zaslaná sekcii medzinárodnej spolupráce a európskych záležitostí, ktorá ju zverejní na internetovej stránke MŠVVaŠ SR.

Súhlasíme so zverejnením správy na internete.

Správu vypracovala: | PaedDr. Eva Obžerová, č. 2017/942-6:10B0
Miesto a dátum: | Bratislava, 10. 8. 2017
Správu schválil: | RNDr. Igor Gallus, riaditeľ odboru gymnázií a jazykových škôl
| Dátum:                              Podpis:
| Ing. Marian Galan, generálny riaditeľ sekcie regionálneho školstva
| Dátum:                              Podpis: