Správa zo zahraničnej pracovnej cesty 

1.	Účastníci ZPC:

•	Jaroslava Szüdi, Ing., PhD.	sekcia vedy a techniky, 26A0 MŠVVaŠ SR 
(anglický a nemecký jazyk C1, B2), 
30. – 31.3.2017

•	Ľubica Pitlová, Ing.		sekcia vedy a techniky, RO 26A0 MŠVVaŠ SR 
(anglický a nemecký jazyk C1, C1), 30.3.2017

2.  Zahraničná pracovná cesta:

Štát:	Rakúsko	
Mesto:
Adresa:	Viedeň

Vykonaná v dňoch:	30.3.-31.3.2017
	
Prijímajúca organizácia:	Rakúske Federálne ministerstvo vedy, výskumu a hospodárstva; www.bmwfw.gv.at	
Účel cesty:                          	Účasť v panelovej diskusii ZSI pre koordinátorov prioritných oblastí ESUDR za účelom synergií a kapitalizácie výsledkov 
Účasť na zasadnutí pracovnej skupiny na vysokej úrovni pre výskumnú politiku
	
Spôsob financovania:	MŠVVaŠ SR (bez ubytovania)	
		
3.	Rámcový program pobytu:
30.3.2017	cesta vlakom z Bratislavy do Viedne a účasť v panelovej diskusii koordinátorov prioritných oblastí PA7-PA8-PA9
popoludní od 14.00 účasť na zasadnutí pracovnej skupiny na vysokej úrovni pre výskumnú politiku (Research policy working group - ERAC)
31.3.2017	účasť na zasadnutí pracovnej skupiny na vysokej úrovni pre výskumnú politiku (Research policy working group - ERAC)
		popoludní cesta vlakom z Viedne do Bratislavy
		
4.	Stručný priebeh rokovania:
     Dňa 30.3. ráno sme sa na pozvanie vedúcich konzorcia projektu Danube INCO.NET zúčastnili panelovej diskusie s koordinátormi prioritných oblastí piliera III Dunajskej stratégie a zástupcom JRC. V panelovej diskusii bolo cieľom oboznámiť účastníkov konferencie o aktivitách jednotlivých prioritných oblastí a informovať o možných vzájomných prepojeniach v budúcnosti v rámci začínajúcich projektových konzorcií v schválených nových projektoch programu DTP-Interreg. Snahou riadiacej autority programu DTP-Interreg je kapitalizácia (aktivít, výstupov, investícii)  prioritných oblastí Dunajskej stratégie a nových bežiacich projektov.
    Popoludní sme sa s p. Pitlovou (v zastúpení generálneho riaditeľa sekcie vedy a techniky) zúčastnili zasadnutia pracovnej skupiny pre výskumnú politiku (ERAC). Zasadnutie bolo rozdelené do dvoch dní a do tematických okruhov zameraných na maximalizáciu dopadov výskumu dosiahnutého na národnej úrovni, dopady výskumných politík a na 9. rámcový program a hľadanie spoločných ciest, ako by nový rámcový program mohol prispieť k pridanej hodnote EÚ.
    Prvú časť zasadnutia skupiny moderovala a viedla p. Barbara Weitgruber z rakúskeho ministerstva vedy, výskumu a hospodárstva, pričom účastníci zasadnutia  mali za úlohu určiť najväčšie výzvy národných výskumných politík. 
Za dve najväčšie výzvy boli označené:
•	nedostatok národného financovania, a
•	interakcia odvetvových politík – tvorba skutočného dopadu, ktorá bola diskutovaná v rámci workshopu s nasledovnými odporúčaniami:
o	 ide o všetky ministerstvá zodpovedné za vedu, výskum, inovácie; 
o	vymenovanie ambasádorov pre vedu, výskum a inovácie v rôznych sektoroch/na rôznych ministerstvách, a tiež na ambasádach/ZÚ v zahraničí zodpovedných za spoluprácu v uvedených oblastiach;
o	 založenie pravidelných fór a výmeny informácií a skúseností medzi relevantnými aktérmi – vrátane spoločných oblastí kompetencie a programov;
o	 posilnenie dopytovo-orientovaných aktivít.

Dopadom týchto odporúčaní (a súvisiacich aktivít) by malo byť lepšie riadenie a spolupráca verejných partnerstiev (P2P), zvýšenie záujmu a záväzkov relevantných pre aktérov z rôznych odvetví.
     Druhá časť zasadnutia sa venovala otázke do akej miery ovplyvňujú dopady výskumných aktivít spoločnosť v členských štátoch EÚ. V rámci pracovnej skupiny panovala zhoda, že systém výskumu, vývoja a inovácií je veľmi zložitý. Za problematické oblasti boli označené: vysoké transakčné náklady, príliš zložité prístroje a systém; akronymy, rôzne pravidlá; administratívna náročnosť.

Viacerí zástupcovia vyjadrili podporu a pridanú hodnotu iniciatív spoločného programovania (JPIs), ktoré prispievajú k zjednoteniu, zahŕňajú ministerstvá z rôznych odvetví, cezhraničnú spoluprácu (vrátane tretích krajín), a riešia aktuálne spoločenské výzvy. Ak by sme im v budúcnosti chceli pomôcť k lepšiemu postaveniu, je potrebné preštudovať si ich rámcové podmienky pre zvýšenie stability finančných prostriedkov, vytvoriť jasnejšie štruktúry a zvýšiť politický záväzok.

S výhľadom do budúcnosti treba počítať s a) viac strategickým a transparentným prístupom, vrátane procesu výberu  (napr. proces tvorby cestovných máp ERA); b) je potrebné znížiť počet nástrojov; c) treba sa pozrieť ako lepšie pripraviť viacúrovňové riadenie európskeho inovačného ekosystému a úlohu iniciatív spoločného plánovania v ňom.

     Tretia časť bola otvorená prezentáciou Michaela Keenana z OECD zameranou na megatrendy, ktoré ovplyvňujú dopad výskumu a výskumných politík. Dôvera spoločnosti vo výskum a jeho prínosy klesá: Ako možno vybudovať dôveru? 
Dôvera nemôže byť postavená na prehnanom dôraze na vynikajúce výsledky, ale musí pochádzať zo zapojenia spoločnosti a reflektovať sociálne problémy. Dôležitými prvkami sú komunikácia a zapájanie občanov do stanovovaní priorít výskumu. V eseji Daniela Sarewitza: „Saving Science“ (t.j. Záchrana vedy) sa okrem uvedených spomína ešte jedna perspektíva: Mali by byť megatrendy vnímané ako príležitosti alebo ako výzvy?

     Štvrtá záverečná časť zasadnutia bola zameraná na maximalizáciu dopadov z rámcových programov a účastníci boli rozdelení do dvoch paralelných skupín, ktoré zdôraznili potrebu viesť strategické diskusie identifikujúce spoločnú víziu pre budúci rámcový program so silným dôrazom na pridanú hodnotu EÚ. Výsledky práce v skupinách sa ďalej zamerali na možné riešenia otázky vytvorenia silnejšej vnútornej súdržnosti v ERA, inkluzívneho rámcového programu a vytvárania lepšej súčinnosti s ďalšími programami. Z diskusií vyplynulo, že bude potrebné posilniť národné reformy, aby bolo možné riešiť štrukturálne prekážky spojené s účasťou v rámcových programoch, ako aj potrebu riešiť problémy spojené s vnímaním "uzavretých klubov" prostredníctvom rôznych opatrení, širšie využívanie NCP-sietí atď.  Iniciatívy spoločného programovania boli tiež spomínané ako možný nástroj na vytváranie lepšej súdržnosti v rámci ERA. Okrem toho bol zdôraznený nedostatok dôkazov o vplyve existujúcich programov rozširovania účasti v rámci programu Horizont 2020 

5.  Odporúčané závery:

•	pracovať z webovými sídlami schválených projektov DTP-Interreg, podporovať vzájomné synergie pri budovaní vedomostnej spoločnosti v dunajskom regióne
•	v budúcnosti sa sústrediť na analýzy dopadov výsledkov výskumu a vývoja, určenie správnych indikátorov
•	zriadiť pracovnú skupinu na zlepšenie slovenskej pozície v rámcových programoch
•	spolupodieľanie sa na príprave ERAC pozície pre prípravu 9. RP 

6.   Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia:
    Prinesené materiály (prezentácie zo zasadnutia Research policy working group) sú k dispozícii u účastníčok ZPC na sekcii vedy a techniky (SVT), informácie z panelovej diskusie a výstupy projektu Danube INCO.NET sú k dispozícii na webovom sídle projektu.

7.   Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos:
     Vďaka účasti v panelovej diskusii sme mali možnosť oboznámiť účastníkov projektov DTP-Interreg o aktivitách koordinátorov prioritných oblastí – o vízii, poslaní a cieľoch, a najmä o možných prepojeniach, synergiách, využití výsledkov z jednotlivých projektov, či pomoc pri propagácii.
     Účasť na pracovnej skupine pre výskumnú politiku priniesla cenné informácie od prezentujúcich a účastníkov o maximalizácii výsledkov (a z investícii) z vedy, výskumu a inovácií. Tiež sme mali možnosť porovnať jednotlivé predbežné pozície krajín v rámci prípravy nového rámcového programu pre výskum a inovácie, a vypočuť si názor a odporúčania zástupcov EK a OECD. 

8.    Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií:
Správa z cesty bude zverejnená na webovom sídle MŠVVaŠ SR.

Súhlasím so zverejnením správy na internete.

Správu vypracovali: 						Dátum:
Jaroslava Szüdi, 26A0						3.4.2017
Ľubica Pitlová, RO 26 A0

Správu schválili:
Marek Hajduk
generálny riaditeľ SVT