Správa zo zahraničnej pracovnej cesty
1.	Účastníci ZPC:
Titul, meno a priezvisko:	Mgr. Daniela Lehocká	
Pracovisko:	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR, Stromová 1, 813 30 Bratislava	
Pracovné zaradenie:	hlavný štátny radca	
Znalosť jazykov:	Aj	
2.	Zahraničná pracovná cesta:
Štát:	Francúzsko	
Mesto:	Štrasburg 	
Vykonaná v doch:	9. – 11. 10. 2016 	
Prijímajúca organizácia:	Agence Erasmus+ France, OFAJ DFJW, Grand Est	
Účel cesty:	účasť na medzinárodnej konferencii Erasmus+, za hranicami geografického a osobného priestoru: projekty v oblasti sociálneho začlenenia a občianstva	
Spôsob financovania:	cestovné a pobytové náklady hradí SAAMS – Národná agentúra Erasmus+ pre vzdelávanie a odbornú prípravu, ostatné náklady hradí MŠVVaŠ SR	
3.	Rámcový program pobytu:
  9. 10. 2016

10. 10. 2016
11. 10. 2016
 	odchod ráno z Bratislavy do Viedne, odlet do Frankfurtu, odchod autobusom do Štrasburgu, ubytovanie; 
účasť na medzinárodnej konferencii Erasmus+; 
dopoludnia účasť na konferencii, popoludní odchod zo Štrasburgu, cez Brusel do Viedne, v noci príchod do Bratislavy.	
4.	Stručný priebeh rokovaní

V dňoch 10. – 11. 10. 2016 sa v Štrasburgu konala medzinárodná konferencia Erasmus+, za hranicami geografického a osobného priestoru: projekty v oblasti sociálneho začlenenia a občianstva. Konferenciu spoločne organizovali tri národné agentúry Erasmus+ v Francúzska, Nemecka a Slovenskej republiky. 

Konferenciu moderoval Eric Chol, riaditeľ redakcie Courrier International. Predstavil program konferencie, jej zameranie na oblasť sociálneho začlenenia a občianstva s prepojením na program Erasmus+.  

V úvodných prejavoch Elsa Schalck, podpredsedníčka regiónu Grand Est pre mládež a orientáciu, priblížila záujem o cezhraničnú spoluprácu a mobilitu v regióne Alsaska. V súčasnosti sa región snaží o harmonizáciu existujúcich lokálnych/regionálnych nástrojov. Vyjadrila potrebu zdynamizovať program Erasmus+, preto sa tento región aj zapojil do zorganizovania tejto konferencie. Silvie Guillaume, podpredsedníčka Európskeho parlamentu, uviedla, že Erasmus+ síce nemôže vyriešiť všetky problémy, ale je to európsky nástroj, ktorý môže ukázať smer. Rozpočtový výbor zvýšil rozpočet o 4,5 % (15 MEUR) na zvýšenie zamestnanosti a zlepšenie väzieb medzi sektormi. Rozvoj mobility považuje za kľúčový, pričom je potrebné aj zameranie na znevýhodnené skupiny vrátane migrantov. Pripomenula blížiace sa 30. výročie Erasmus+ a potrebu propagovať tento program v celej Európe. Ulrich Commerçon, minister školstva a kultúry v regióne Sárska, pripomenul, že Parížska deklarácia bola prijatá vo chvíli obrovského šoku a bola jasným signálom, čo je vlastne Európa. V jeho regióne sú cca. 4 % žiakov z utečeneckého prostredia a treba im pomôcť čo najrýchlejšie sa začleniť. Základom je snaha o integráciu. Philippe Richert, predseda regiónu Grand Est, uviedol, že bývalé 3 východné francúzske regióny sa spojili do väčšieho regiónu Grand Est. Na regionálnej úrovni zriadili množstvo nástrojov, ktoré podporujú mobilitu, častá je mobilita s Nemeckom, čo má aj historické korene. Keďže v tejto oblasti majú vysokú nezamestnanosť mladých, kým na nemeckej strane chýba pracovná sila, pričom obyvatelia týchto oblastí sú bežne bilingválni, vytvára to veľmi vhodné podmienky na regionálnu mobilitu. Podľa neho je potrebné zvyšovať kapacitu prijímania mobility na vysokých školách, dôležité je podporovať internacionalizáciu na vysokých školách a Erasmus+ v tomto kontexte stelesňuje úspešnú európsku myšlienku. Najat Vallaud-Belkacem, francúzska ministerka školstva, vysokoškolského vzdelávania a výskumu, hovorila o potrebe mieru a európskych hodnotách. Program Erasmus+ nesie v sebe túto myšlienku. Treba jasne hovoriť o prínose mobility. Spomenula, že v druhej časti programového obdobia je plán zvýšiť rozpočet programu zvýšený o 200 MEUR. Za dôležitú považuje snahu o sociálne začleňovanie. 

V rámci diskusie za okrúhlym stolom boli Béatrice Angrand, generálna tajomníčka OFAJ, Irena Fonodová, výkonná riaditeľka SAAIC a riaditeľka slovenskej Národnej agentúry Erasmus+ pre vzdelávanie a odbornú prípravu, a Laure Coudret-Laut, riaditeľka francúzskej Národnej agentúry Erasmus+ pre vzdelávanie a odbornú prípravu. Diskusia vychádzala z tematického zamerania konferencie, diskutujúce predstavili činnosť organizácií, ktoré zastupujú, venovali sa vplyvu programu Erasmus+, resp. predchádzajúcich programov na členské štáty konferencie. V diskusii sa dotkli aj prínosu mobility na jednotlivca a vysielajúcu inštitúciu, prepojenia hodnôt, ktoré reprezentuje Parížska deklarácia, s programom Erasmus+ a venovali sa aj príprave osláv programu Erasmus(+) v roku 2017. 

Počas konferencie som sa zúčastnila na práci workshopu č. 1 – Aké politické a podporné iniciatívy vznikli od prijatia Parížskej deklarácie? Uvedený workshop mal za cieľ diskutovať na tému Parížskej deklarácie, čo prináša, aké jej aspekty sa prenášajú do vzdelávania, a aj uviesť pozitívne príklady z jednotlivých krajín konferencie. Štyria prezentujúci predstavili vo svojich príspevkoch pohľad na danú problematiku, ako inštitúcie, ktoré reprezentujú, pracujú s touto témou. Zástupkyňa MŠVVaŠ SR prezentovala, aké aktivity prijalo MŠVVaŠ SR po prijatí Parížskej deklarácie. Existujú dva nástroje na národnej úrovni – koncepcia boja proti radikalizmu a extrémizmu a akčný plán na boj proti radikalizmu a extrémizmu do roku 2020. Konkrétne príklady vychádzajú z týchto nástrojov, napr. v spolupráci s ďalšími rezortmi a mimovládnymi organizáciami bola vypracovaná metodika na prevenciu radikalizmu, ktorá môže byť pre učiteľov návodom na to, ako identifikovať prejavy radikalizmu, pričom obsahuje aj konkrétne príklady (aj zo zahraničia) ako riešiť takúto situáciu. V súvislosti s Parížskou deklaráciou sa dôraz kladie na rozvoj kritického myslenia a podporu mediálnej gramotnosti. SR inovovala ŠVP pre základné školy a stredné školy, vznikol prierezový predmet mediálna gramotnosť. Na 24. 10. 2016 bol plánovaný Deň knižníc, v rámci ktorého bola aktivita „prečítaj mi príbeh“. Cieľom akcie bolo že v každej základnej škole a prípadne aj v stredných školách žiaci čítajú príbeh z rómskeho prostredia, ako príklad boja proti extrémizmu. Aký má prínos pre učiteľov vzdelávanie k občianstvu prostredníctvom mobility? Za dôležité možno považovať projekty stáží do zahraničia, pretrvávajúcim problémom je však príprava učiteľov odborných predmetov v cudzom jazyku a jazyková bariéra napriek tomu, že učitelia sú odborníkmi vo svojom odbore. 

V rámci tohto workshopu prezentovali aj Pierre Carrolagi, vyučujúci na odbornom učilišti vo Francúzsku a koordinátor projektu v rámci programu Erasmus+ zameraného na prevenciu xenofóbie a radikalizmu, a Rafik Mousli, riaditeľ francúzskej asociácie Une terre culturelle, ktorý sa zaoberá neformálnym vzdelávaním, dobrovoľníctvom a prácou s mladými ľuďmi. Nasledovala diskusia v menších skupinách zameraná na to, ako môže vzdelávanie a mediálna gramotnosť prispieť k presadzovaniu hodnôt prítomných v Parížskej deklarácii, ako možno ovplyvňovať postoje mladých ľudí. Odznel zaujímavý názor, že Parížska deklarácia je nástroj na pedagogiku mieru. 

Súčasťou konferencie boli zhrnutie práce a výstupov štyroch worshopov zameraných na Parížsku deklaráciu, cezhraničnú spoluprácu, vysokoškolské vzdelávanie a prepojenie so zamestnanosťou a sociálnu integráciu utečencov. V rámci workshopu č. 1 bola zdôraznená primárna úloha vzdelávania a Parížska deklarácia ako silný politický moment, ktorý však môže vyvolávať mnoho ďalších otázok. Ako nástroj prevencie sa vníma interkultúrna a medzinárodná mobilita, pričom treba začať lokálnymi projektmi, ktorým možno následne dať medzinárodný rozmer. Dôležité je premostenie medzi formálnym a neformálnym vzdelávaním, rozširovanie medzikultúrnych kompetencií, vzdelávanie k občianstvu a vzdelávanie učiteľov (aj mimo školy).   

Záverečné prejavy na konferencii predniesli Anne Sander, poslankyňa Európskeho parlamentu za Francúzsko, Anne Macey, výkonná riaditeľka organizácie Confrontations Europe, Michel Deneken, prezident Université de Strasbourgh, a Rodrigo Ballester, člen kabinetu eurokomisára Tibora Navracsicsa. Mimoriadne inšpiratívnym bol práve prejav p. Denekena, ktorý pútavo prepojil teoretické fakty so skúsenosťami z jeho univerzity, v ktorej až 80 % výučby prebieha v anglickom jazyku, na podporu mobility študentov aktívne využíva doplnkové zdroje, pričom cca. 20 % študentov a 40 % doktorandov je zo zahraničia.  
5.	Odporúčané závery:
1.	Využiť získané informácie na implementáciu programu Erasmus+ na národnej úrovni.
T: priebežne
Z: SMSEZ

2.	Spolupracovať s Národnou agentúrou Erasmus+ pre vzdelávanie a odbornú prípravu na príprave osláv 30. výročia programu Erasmus+.
	T: priebežne 2017
	Z. SMSEZ
6.  Prehľad prinesenej dokumentácie
Dokumentácia z konferencie je uložená na OEV MŠVVaŠ SR.

7.   Prínos ZPC
 
Slovenská strana bola jedným z organizátorov medzinárodnej konferencie, ktorá bola zameraná na aktuálne témy v súčasnosti reflektované jednak v programe Erasmus+ a jeho pracovnom pláne, ako aj na problematiku riešenú na národnej úrovni. Konferencia bola príležitosťou na konštruktívne diskusie, vymieňanie si skúseností a vzájomné učenie sa medzi aktérmi z oblasti vzdelávania. 

Účasť na konferencii Erasmus+ bola pre účastníčku zároveň možnosťou na získanie informácií o činnosti Národnej agentúry Erasmus+ pre vzdelávanie a odbornú prípravu na medzinárodnej scéne, ako aj informácií o projektoch a aktivitách, ktoré nadväzujú na Parížsku deklaráciu. Získané poznatky budú ďalej využité pri implementácii programu Erasmus+ na národnej úrovni.

8.  Spôsob zverejnenia výsledkov

Správa zo ZPC bola zaslaná sekcii medzinárodnej spolupráce a európskych záležitostí  MŠVVaŠ SR, ktorá ju zverejní na internetových stránkach MŠVVaŠ SR, ako aj Národnej agentúre Erasmus+ pre vzdelávanie a odbornú prípravu. Súhlasím so zverejnením správy na internete. 

Správu vypracovala:     Daniela Lehocká, OEV 						                    

Správu schválili:

PhDr. Marek Moška, generálny riaditeľ SMSEZ 

Mgr. Lucia Divičanová, riaditeľka OEV