Správa zo zahraničnej pracovnej cesty

1.	Účastník  ZPC:
Titul, meno a priezvisko:	Mgr. Jana Lapínová	
Pracovisko:	Sekcia štrukturálnych fondov, Odbor riadenia programov ESF, Oddelenie pre OPĽZ a OPV
Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR, Stromová 1, 813 30 Bratislava	
Pracovné zaradenie:	Hlavný štátny radca	
Znalosť jazykov:	AJ/C2	
2.	Zahraničná pracovná cesta:
Štát:	Maďarsko	
Mesto:	Budapešť	
Vykonaná v doch:	09.06.-10.06. 2016 	
Prijímajúca organizácia:	Generálne predstavenstvo pre vzdelávanie a kultúru Európskej Komisie	
Účel cesty:	Regionálna konferencia "Vzdelávanie a Európsky fond pre strategické investície"	
Spôsob financovania:	Cestovné náklady hradí MŠVVŠ SR, pobytové náklady hradí EK	
3.	Rámcový program pobytu:
09.06.2016	Odchod vlakom z Bratislavy do Budapešti: 16,00	
10.06.2016
	Účasť na konferencii: 09,00 – 14,30 a odchod z Budapešti do Bratislavy  15,30
(Adresa miesta konania: European Youth Centre, Zivatar 1-3, Budapešť)	
4.	Stručný priebeh konferencie
Regionálnu konferenciu organizovalo Generálne predstavenstvo pre vzdelávanie a kultúru Európskej komisie v spolupráci s hostiteľskou krajinou. Konferencia bola zameraná na zvýšenie povedomia o existujúcich a taktiež nových možnostiach financovania sektoru vzdelávania a na možnosti mobilizácie potenciálnych predkladateľov projektov. Za týmto účelom bol na konferencii predstavený Investičný plán pre Európu, ktorého snahou je odstraňovanie prekážok pri generovaní investícií a inteligentnejšie využitie nových a existujúcich finančných zdrojov. Ako nový finančný zdroj bol v roku 2015 vytvorený Európsky fond pre strategické investície (ďalej len „EFSI“), ktorý bol taktiež ústrednou témou konferencie. 
Hostí privítal a konferenciu otvoril Gabor Zupko (Head of EU Represantation in Budapešť), ktorý úvodom zdôraznil, že realizátori projektov potrebujú dobré investičné prostredie a práve Európska únia plní úlohu katalyzátora v oblasti legislatívy, ktorá má napomáhať takéto prostredie vytvárať. European Investment Advisory Hub (centrum ponúkajúce poradenstvo a služby technickej pomoci) ako jeden z nástrojov pri plnení Investičného plánu pre Európu bol nedávno vytvorený už aj v Maďarsku a Zupko vyjadril nádej, že maďarskí realizátori inovačných  projektov využijú služby Hub a budú žiadať o granty. V Maďarsku sa budú iniciovať stretnutia, ktoré podnietia dialógy investorov. Najdôležitejšími oblasťami pre nové investície sú podľa Zupka oblasť vzdelávania a oblasť ľudských zdrojov.  
Úvodnú reč prevzal Viceprezident pre hodnotenie a informačné technológie (Európska investičná banka, ďalej len „EIB“) Lázsló Baranyay, ktorý uviedol, že EÚ sa rozhodla investovať do znalostnej ekonomiky, vzdelávania a výskumu. V období po kríze poklesli investície a v súčasnosti existuje snaha o ozdravenie z krízy a prinavrátenie sa k spredkrízovému obdobiu. Podporujú sa investičné aktivity a projekty v oblastiach vzdelávania, školského systému, primárneho, sekundárneho, terciárneho vzdelávania a výskumu na univerzitách. V rámci EÚ sa eviduje 4,5 mil. nezamestnaných mladých ľudí pod 25 rokov (Španielsko je výrazným príkladom). Medzi nezamestnanosťou mladých a vzdelaním existuje spojitosť. Ďalej podľa Baranyay je potrebné sa sústrediť na riešenie niekoľkých problematických oblastí: 
1. Odborné vzdelávanie a príprava: Máme nedostatok odborníkov v oblastiach ako je starostlivosť o chorých, starších, v oblasti rehabilitácie. K získaniu odborného vzdelávania by malo viesť veľa rôznych ciest, avšak v krajinách EÚ absentuje dobrý systém odborného vzdelávania. 
2. Mobilita v rámci EÚ (nie tá utečenecká): v rámci ktorej existujú problémy ako absencia registrácie zamestnaných, dlhodobo nezamestnaní a nedostatok zručností nezamestnaných. 
3. Výskum na univerzitách: medzi vzdelávaním a výskumom existuje vzťah, ktorý by mal byť podporený integrovanejšou spoluprácou. V EÚ investujeme do vzdelávania 6% HDP  v porovnaní s niekoľko násobným rozdielom vyššej investície do vzdelávania v USA. EÚ by sa mala priblížiť na úroveň USA. EIB sa zaviazala financovať vzdelávanie. 12 členských štátov už využilo pomoc EIB, ktorá ponúka zdroje z Európskeho fondu pre strategické investície, a nové krajiny (krajiny ktoré vstúpili do EÚ po roku 2004) by taktiež mali využiť ponúkanú príležitosť. 
4. Ochrana životného prostredia: 11 krajín EÚ získali podporu z EFSI pre udržateľné projekty využívajúce zdroje s nízkym obsahom uhlíka, ktoré sú v súlade s cieľmi EÚ v oblastiach energie a klímy. Ďalších 16,9 miliárd EUR sa očakáva investovať do udržateľných a nízkouhlíkových energetických projektov v najbližších rokoch. Len rok po uvedení EFSI EIB odsúhlasila 29% finančných prostriedkov z EFSI do energetického sektoru do projektov podporujúcich obnoviteľnú energiu a energetickú efektívnosť. 
Baranyay taktiež zdôraznil problém nízkej úrovne investícií ako dôsledku chýbajúceho  sebavedomie investorov, ktorých nápady sa nepretavia do realizácie konkrétnych projektov. Taktiež podotkol, že v rámci legislatívneho systému existujú oblasti vysoko byrokratické, ktoré predstavujú prekážku v procese žiadosti o grant. Je preto nutné, aby sa proces urýchlil a zjednodušil. 
Následne si slovo prevzal Rodrigo Ballester (Člen kabinetu komisárov Navracsics – EK), ktorý predniesol informácie o Investičnom pláne pre Európu a Európskom fonde pre strategické investovanie. Fond predstavuje alokáciu 21 miliárd EUR (5 miliárd EUR poskytla EIB a 16 miliárd EUR EÚ). Kľúčové oblasti investícií sú: výskum a vývoj, energetický priemysel, doprava, informačné a komunikačné technológie, ľudské zdroje, zdravotná starostlivosť, kultúra, malé a stredné podniky a vzdelávania. K 16. júnu sa schválilo 64 projektov s alokáciou 9,3 miliardy EUR. Zoznam projektov je uvedený na http://www.eib.org/efsi/efsi-projects/index.htm. Taktiež uviedol, že EFSI podporuje práve projekty, ktoré spájajú oblasti výskumu, vzdelávania a súkromného sektora. Je dôležité kombinovať EFSI so štrukturálnymi fondmi.
Ďalej nasledoval vstup Adiny Csanyi (European Investment Advisory Hub), ktorá uviedla, že Investičný plán pre Európu je postavený na troch pilieroch:
•	Európsky fond pre strategické investície,
•	Európske legislatívne prostredie a
•	European Investment Advisory Hub.
Csanyi prezentovala práve činnosti poradenského centra European Investment Advisory Hub. Centrum si kladie za cieľ prinášať „single access point“ - odborné vedenie v oblasti financií, legislatívy, technickej podpory, projektovej štruktúry a pod. pre žiadateľov o granty pre projekty v ich prípravnej fáze za účelom nájsť ideálnu štruktúru pre daný projekt. Zdôraznila, že Advisory Hub poskytuje odbornú radu nie granty pre už konkrétny projekt (nie nápad). Odborné rady a vedenie poskytuje team expertov z EIB pre verejný sektor (bez poplatku) ako aj pre súkromný sektor (za poplatok). Taktiež vyjadrila podporu práve projektom z oblasti vzdelávania, ktorých je doposiaľ veľmi málo – v priemere 2 : 200. 
O nevyhnutnosti investícií do vzdelávania  najmä mladých ľudí a mladých talentov rozprával aj Harald Gruber (EIB, Projektové predstavenstvo). Predstavil Európsku investičnú banku ako inštitúciu, ktorá sa usiluje o udržateľný rast a vytváranie pracovných miest prostredníctvom podpory malých a stredných podnikov, inovácií, infraštruktúry a životného prostredia. Ďalej spomenul, že projekty financované EIB musia byť hospodárne, technicky realizovateľné, šetrné voči životnému prostrediu a finančne životaschopné.
V ďalšom vstupe poskytli hostia zo Slovenska, Česka a Maďarska svoje pohľady na problematiku vzdelávania. Slovensko reprezentoval rektor Slovenskej technickej univerzity Róbert Redhammer. Uviedol, že 60% slovenských absolventov stredných škôl pokračuje ďalej v štúdiu na vysokých školách, avšak po absolvovaní VŠ až 30% z nich sa stávajú nezamestnanými alebo sa zamestnajú na pracovných pozíciách vyžadujúcich stredoškolské vzdelanie. V konečnom dôsledku zhruba polovica absolventov skončí mimo vyštudovaného odboru. Taktiež spomenul problém výskumu na univerzitách, kde sa investície do výskumu nevracajú tak rýchlo v porovnaní so súkromným sektorom. 
Posledný rečník, zástupca Európskeho inštitútu inovácie a technológie (EIT) Martin Kern načrtol problém zaostávania členských krajín EÚ vo vzdelávaní a kompetenciách/zručnostiach. V EÚ máme celkovo 5 miliónov nezamestnaných, zatiaľ čo existuje 2 milióny voľných pracovných miest. 
5.	Odporúčané závery
Aplikovať nadobudnuté poznatky pri plnení úloh súvisiacich s implementáciou operačného programu Ľudské zdroje z ESF.                     
6.	Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia
Dokumentácia prinesená zo ZPC je k dispozícii u účastníka ZPC Mgr. Jany Lapínovej. 
7.	Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC
Aplikovať nadobudnuté poznatky pri plnení úloh súvisiacich s implementáciou operačného programu Ľudské zdroje z ESF, a predovšetkým pri prijímaní a posudzovaní obsahu návrhov výziev a písomných vyzvaní relevantných OP, v procese pripomienkového konania relevantných dokumentov, v procese interného hodnotenia a analýz, pri aktualizácii stratégie hodnotenia, pri nastavení plnenia merateľných ukazovateľov. Taktiež poznatky môžu byť využité pri efektívnom riešení rôznych problémov, ktoré sa v danej problematike vyskytujú. Osobitným prínosom sú zdieľané informácie, poznatky a skúseností s kolegami z Českej republiky.
8.	Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií
Výsledky ZPC sú zverejnené na zdieľanom adresári odboru. Taktiež bola správa zo ZPC zaslaná SMSaEZ, ktorá ju zverejní na internetovej stránke MŠVVaŠ SR.

Súhlasím so zverejnením správy na internete.

Dátum: 22.06.2016

Správu vypracovala: Mgr. Jana Lapínová 
                                  
So správou súhlasí: Mgr. Veronika Paľková, Vedúca oddelenia pre OPĽZ a OPV

Správu schválil: Ing. Juraj Gmiterko, poverený riadením SŠFEÚ