Správa zo zahraničnej pracovnej cesty

1.	Účastníci ZPC:

Titul, meno a priezvisko:	PhDr. Lucia Auxtová	
Pracovisko:	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR
Sekcia medzinárodnej spolupráce a európskych záležitostí 
Stromová 1, 813 30 Bratislava	
Pracovné zaradenie:	štátny radca	
Znalosť jazykov:	Aj 

	

2.	 Zahraničná pracovná cesta:

Štát:	Moldavsko 	
Mesto:	Kišiňov	
Vykonaná v dňoch:	15. – 17. 3. 2016	
Prijímajúca organizácia:	Ministerstvo školstva, Ministerstvo zahraničných vecí a európskej integrácie, Ministerstvo regionálneho rozvoja a výstavby a Ministerstvo práce, sociálnej ochrany a rodiny (Moldavsko)	
Účel cesty:	10. stretnutie riadiacej skupiny PA9 v rámci Dunajskej stratégie	
Spôsob financovania:	MŠVVŠ  

3.	Rámcový program pobytu:

15.3.2016

16.3.2016

17.3.2016

	Príchod do Kišiňova, ubytovanie, vo večerných hodinách  neformálne stretnutie zástupcov riadiacej skupiny PA 09. 
Celodenné rokovanie PA9 spojené s krátkou prezentáciou vybraných projektov.  
Ukončenie rokovaní a návrat do Bratislavy.

	
		
4.	Priebeh rokovaní

V Moldavsku sa v dňoch 16. - 17. 3. 2016 uskutočnilo v poradí 10. pracovné stretnutie Riadiacej skupiny PA9 v rámci Dunajskej stratégie. Prijímajúcimi inštitúciami v Moldavsku boli Ministerstvo školstva, Ministerstvo zahraničných vecí a európskej integrácie, Ministerstvo regionálneho rozvoja a výstavby a Ministerstvo práce, sociálnej ochrany a rodiny, ktoré predmetné stretnutie zorganizovalo v spolupráci s rakúskym Ministerstvom práce, sociálnych vecí a ochrany spotrebiteľov, Federálnym ministerstvom pre vzdelávanie a ženské záležitosti (PA 9 koordinátori) a Európskou komisiou.   

V úvode stretnutia bola schvaľovaná agenda a pracovný plán riadiacej skupiny. Tieto, ako aj ostatné relevantné dokumenty spojené s prácou riadiacej skupiny PA09 sú dostupné na stránke: http://www.peopleandskills-danuberegion.eu/about-us/the-steering-group/. 

Jednotlivé účastnícke krajiny prioritnej osi PA9 stručne predstavili aktuálnu situáciu na trhu práce a v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy (reformy/iniciatívy). 

Slovenská republika prezentovala súčasnú situáciu na trhu práce, pričom ako prioritné vyzdvihlo Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR riešenie dlhodobej nezamestnanosti a zvyšovanie zamestnanosti najmä znevýhodnených skupín obyvateľstva, ku ktorým patria napr. dlhodobo nezamestnaní občania, t.j. občania, ktorí sú vedení v evidencii uchádzačov o zamestnanie najmenej 12 po sebe nasledujúcich mesiacov (medzi ktorých patria i občania marginalizovaných rómskych komunít).

Z oblasti vzdelávania uviedla zástupkyňa SR niekoľko stručných a aktuálnych informácií. V súčasnosti je duálne vzdelávanie jednou z najaktuálnejších tém nielen slovenského systému odborného vzdelávania, ale aj celej Európy. Dňa 12. marca 2015 schválila Národná rada Slovenskej republiky zákon o odbornom vzdelávaní a príprave (č. 61/2015 Z. z.), ktorý nadobudol účinnosť 1. apríla 2015. Cieľom nového zákona je umožniť plynulý prechod absolventov stredných odborných škôl zo vzdelávania na trh práce a zníženie rizika nezamestnanosti mladého absolventa. Súčasťou zákona sú aj finančné opatrenia pre zamestnávateľov, ktorí majú záujem vstúpiť do procesu odborného vzdelávania a prípravy.

Zároveň boli zástupkyne Slovenskej republiky vyzvané k tomu, aby sa vyjadrili k prioritám slovenského predsedníctva Stratégie EÚ pre dunajský región. V zmysle novoprijatého princípu rotujúceho predsedníctva makroregionálnych stratégií sa Slovensko stane prvou predsedajúcou krajinou v Dunajskej stratégii v roku 2016. Partneri členských krajín a Európska komisia boli informovaní, že na jeseň 2016 bude výročné fórum organizovať Slovenská republika. Okrem organizácie výročného fóra bude predsedníctvo dunajskej stratégie predstavovať aj niekoľko stretnutí národných koordinátorov a stretnutí koordinátorov prioritných oblastí, či už na technickej odbornej úrovni, alebo aj na politickej úrovni tria predsedníctva dunajskej stratégie (Bádensko–Würtenbersko – SK – HU). a prípadne aj ďalšie aktivity, ktoré vyplynú z aktuálnych potrieb implementácie dunajskej stratégie. Témy týchto stretnutí vyplynú z aktuálneho stavu implementácie dunajskej stratégie a problémov, ktoré bude treba operatívnejšie riešiť. Okrem toho možno očakávať organizovanie čiastkových tematických stretnutí zameraných napríklad na jednotlivé piliere dunajskej stratégie.  Prijatie tohto záväzku zo strany SR bolo potvrdené aj listom predsedu vlády SR komisárke pre regionálnu politiku Corine Cretu z 10. marca 2015.

Na každom výročnom fóre sú v popredí niektoré témy, ktoré si stanovujú organizátori v spolupráci s Európskou komisiou. Slovensko ako predsedajúca krajina v roku 2016 navrhuje dve hlavné témy:

1.	Rozvoj vedomostnej spoločnosti, podpora inovácií a konkurencieschopnosti dunajského regiónu.

	Prioritou slovenského predsedníctva v rámci tejto témy bude: 
•	Zvyšovanie efektívnosti investícií do výskumu a inovácií (VaI) v dunajskom regióne prostredníctvom vytvorenia formalizovanej platformy (definovanej v štúdii realizovateľnosti Dunajského regionálneho výskumného a inovačného fondu). Platforma bude zameraná na koordináciu finančných zdrojov pri tvorbe a implementácii VaI projektov na makroregionálnej úrovni; 
•	Podpora prípravy spoločných projektov zameraných hlavne na inovácie vo vzdelávaní a aplikovaný výskum a vývoj v dunajskom regióne; 
•	Posilnenie spolupráce vzdelávacích a výskumných inštitúcií s priemyslom s dôrazom na transfer poznatkov a technológii; 
•	Prepojenie aktivít dunajskej stratégie a RIS3 zúčastnených krajín resp. regiónov v spolupráci s JRC.

2.	Integrovaný manažment vôd s dôrazom na predvídateľné a nepredvídateľné výzvy prírodného prostredia.

Prioritou slovenského predsedníctva v rámci tejto témy bude: 
•	Ochrana vodných zdrojov a integrované udržateľné vodné hospodárstvo so zabezpečením trvalej udržateľnosti vodohospodárskych služieb najmä:  zásobovanie obyvateľstva pitnou vodou, úprava vody na pitné účely, odkanalizovanie a čistenie odpadových vôd s podpornými nástrojmi monitorovania a hodnotenia vôd; 
•	Zabezpečenie ochrany životného prostredia v súvislosti s riešením otázok spojených s environmentálnymi rizikami a ich vplyvom na vodné hospodárstvo;
•	Opatrenia na adaptáciu na klimatickú zmenu vo vzťahu k vodnému hospodárstvu: stále aktuálnejšou sa stáva problematika výskytu sucha, protipovodňová ochrana a ich zintenzívnené frekvencie výskytov a možný dopad na samočistiacu schopnosť tokov; 
•	Podpora zavádzania nových technológií vo vodnom hospodárstve; 
•	Regulovanie vodných pomerov a opatrenia na reguláciu odtoku, jeho akumuláciu v čase prebytku s následným využívaním v čase nedostatku;
•	Podpora razantnejšej aplikácie politiky ochrany životného prostredia do ostatných oblastí politík a riešenie otázok medzirezortného charakteru, najmä pre zabezpečenie trvalo udržateľného rozvoja (vzduch, voda, pôda); 
•	Voda a poľnohospodárstvo (opatrenia na úrovni fariem, zelené platby - nová poľnohospodárska politika od roku 2014); 
•	Voda a krajina (opatrenia na elimináciu dopadov hydrologických extrémov na životné prostredie, kultúrne dedičstvo, hospodársku činnosť a život človeka so spoluúčasťou riešenia medzisektorového charakteru s politikami iných rezortov). 

Okrem týchto dvoch tém budú na rokovaní výročného fóra diskutované aj niektoré praktické horizontálne témy. Slovensko pri príprave výročného fóra v roku 2016 bude presadzovať, aby sa takýmito témami stali:

A.	Riadenie (governance) dunajskej stratégie, ktorá je dlhodobo problematickou stránkou implementácie stratégie s dôrazom na horizontálnu spoluprácu jednotlivých prioritných oblastí;
B.	Zahrnutie dunajskej stratégie do programov financovaných z  Európskych štrukturálnych a investičných fondov.

Zahrnutie makroregionálnych stratégií do Európskych investičných a štrukturálnych fondov je jednou z kľúčových otázok. Európske štrukturálne a investičné fondy sa majú primárne využívať na výsledkovo orientované projekty a podporné režijné aktivity budú mať len sekundárny význam na implementáciu Stratégie Európa 2020 a riešenie spoločných európskych problémov a politík. Kľúčovou úlohou v rámci slovenského predsedníctva bude v spolupráci s Dunajským strategickým bodom, Európskou komisiou a koordinátormi prioritných oblastí aktualizácia Akčného plánu dunajskej stratégie a zabezpečenie prepojenia štruktúr dunajskej stratégie a operačných programov EŠIF, ako aj programovej predvstupovej pomoci podľa relevancie.

Doterajšie skúsenosti ukazujú, že makroregionálny prístup má nielen ambíciu ale aj perspektívu v budúcnosti prispievať k trvalo udržateľnému rozvoju dunajského regiónu a ostatných makroregiónov a tým posilňovať celistvosť EÚ. Ambíciou slovenského predsedníctva je uľahčiť tieto procesy a týmto prístupom urobiť dunajský región konkurencieschopnejším v rámci Európy i v globálnom meradle.

V ďalšej časti pokračovali rokovania prezentáciou relevantných projektov PA 9. V súčasnej dobe existuje niekoľko príkladov dobrej praxe: Education Reform Initiative of South East Europe. Projekt je zameraný na regionálnu spoluprácu v oblasti vzdelávania a trhu práce krajín juhovýchodnej Európy (www.erisee.org). Spomínanú reformnú iniciatívu prezentovala Loredana Maravić z Chorvátska (Ministerstvo pre vedu, vudelávanie a šport). Hlavný dôraz sa kladie na odstraňovanie prekážok pri uznávaní kvalifikácií a posielňovanie systémov odborného vzdelávania a prípravy. 
 
Rumunsko v rámci rokovaní opätovne pripomenulo účastníckym krajinám vytvorenie ad-hoc expertnej pracovnej skupiny zameranej na green competences. Prvé stretnutie tejto skupiny sa uskutočnilo začiatkom júna 2015. Expertná skupina by mala zároveň pracovať aj na príprave spoločného projektu v oblasti podpory zelených kompetencií v ekoturizme. 

V súčasnej dobe ešte stále prebieha v rámci medzinárodnej spolupráce multilaterálny projekt medzi Nemeckom, Rakúskom, Maďarskom, Slovenskom, Srbskom, Chorvátskom, Bulharskom a Rumunskom – E-School for Sustainability in the Danube Region (eSchool4S in the Danube Region). Cieľom je regionálna integrácia škôl a vzdelávacích inštitúcií, ktorá by mala prispieť k trvaloudržateľnému rastu. Žiaci by mali byť prostredníctvom vzdelávania motivovaní a aktívne zapájaní do rozvoja ich regiónov. Prostredníctvom tzv. e-teaching platformy majú účastníci projektu možnosť komunikovať a podporovať cezhraničnú spoluprácu na rôznych úrovniach a v rôznych oblastiach, na ktorých účel im má slúžiť aj prístup k rôznym materiálom počas vyučovacích hodín, cezhraničná výmena a spolupráca medzi skupinami študentov a taktiež medzi študentmi a expertmi v súvisiacich oblastiach, ako aj on-line komunikácia a tzv.  „web triedy“. Učitelia sú tiež takýmto spôsobom upovedomení o výzvach týkajúcich sa európskej integrácie a trvalo udržateľného rozvoja v rámci krajín Dunajského regiónu. Spomínaný projekt sa bude realizovať do konca roka 2016. 

Spolupráca prebieha aj v rámci ďalšieho multilaterálneho projektu PA9 pod názvom aces – Academy of Central European Schools. Do projektu sú zapojené okrem Slovenska a Maďarska aj ďalšie krajiny dunajského regiónu ako je Rakúsko, Bosna a Hercegovina, Bulharsko, Chorvátsko, Česká republika, Čierna Hora, Moldavsko, Rumunsko, Srbsko a Slovinsko. Projekt aces -  Akadémia stredoeurópskych škôl vznikol v roku 2006 z iniciatívy Nadácie ERSTE (ERSTE Stiftung) v partnerstve s organizáciou Interkulturelles Zentrum a občianskym združením Včelí dom. Cieľom projektu je podpora medzinárodného dialógu medzi mladými ľuďmi vo veku 12 – 17 rokov a učiteľmi, tvorba stimulov, zdieľanie poznatkov, metód učenia a rozvoj tímovej medzinárodnej spolupráce v oblasti vzdelávania v rámci strednej a juhovýchodnej Európy.
aces je platforma pre vzdelávanie, a zároveň sieť stredo- a východoeurópskych škôl, ktorá spája žiakov, učiteľov a zástupcov ministerstiev školstva partnerských krajín. V súčasnosti je do projektu zapojených asi 500 škôl z vyššie spomínaných európskych krajín. Filozofiu projektu predstavuje vzdelanie, ktoré výrazne prispieva k európskej integrácii a budovaniu európskeho občianstva. Cieľom projektu je aj to, aby mladí ľudia rozmýšľali za hranice svojho štátu a zdieľali spoločné hodnoty ako sú ľudské práva, osobná sloboda a štát. Doteraz sa do programu aces zapojilo približne 20 000 žiakov a 2 500 učiteľov.
Jedným zo záverečných bodov rokovania bola stručná informácia o pripravovanom piatom výročnom fóre EUSDR, ktoré sa uskutoční v dňoch 3. – 4. 11. 2016 v Bratislave. Hlavnými témami fóra budú výskum a inovácie a zvýšenie konkurencieschopnosti podunajského regiónu a vody – kvalita vôd. Počas 5. výročného fóra sú plánované paralelné akcie – stretnutie ministrov podunajských krajín zodpovedných za výskum a inovácie. Úrad vlády, ako národný kontaktný bod Dunajskej stratégie, sa bude usilovať o to, aby sa toto fórum viac zameralo na dosiahnutie konkrétnych výsledkov, a to nielen v daných dvoch prioritných oblastiach, ale aj v ďalších praktických, prierezových témach, ako už bolo spomenuté riadenie (governance) a financovanie dunajskej stratégie.  
V závere sa Matija Vilfan z Dunajského strategického bodu (Brusel) zmienil o strategických projektoch EUSDR. Môže ísť o projekt alebo skupinu projektov, ktoré sú priamo previazané s prioritnou oblasťou EUSDR. V tomto kontexte sa práca Dunajského strategického bodu v roku 2016 zameriava na 4 strategické oblasti podpory:
•	Účel EUSDR strategických projektov – z hľadiska rozsahu a kritérií
•	EUSDR strategické projekty z hľadiska časového harmonogramu
•	Nastavenie procesov pre kľúčové riešenia
•	Nové metódy, nadnárodná spolupráca.

5.	Odporúčané závery
Aktívne participovať na expertných pracovných stretnutiach krajín zapojených do Dunajskej stratégie a nadväzovať užšiu spoluprácu predovšetkým prostredníctvom projektovo –orientovaných aktivít a iniciatív. Ďalšie stretnutie riadiacej skupiny PA09 je naplánované v októbri 2016 a malo by sa uskutočniť vo Viedni. Nadväzovanie spolupráce aj s inými sociálnymi partnermi v rámci cezhraničnej spolupráce. Koordinátori PA09 požiadali zástupcov riadiacej skupiny  PA 9 o návrhy/pripomienky k revízii cieľov a pracovných oblastí PA 9 EUSDR v termíne do konca apríla 2016.  
Predmetné podklady boli za rezort školstva v spolupráci s rezortom práce zaslané v požadovanom termíne. SMSEZ sa zameria aj na zlepšenie informačno-komunikačných spôsobov šírenia práce, ako aj možností participácie relevantných inštitúcií a organizácií na projektoch v rámci EUSDR. Okrem iného bude potrebné poskytnúť súčinnosť podpredsedovi vlády pre investície pri koordinovaní aktivít spojených so spravovaním makroregionálnych stratégií a pri príprave a realizácii slovenského predsedníctva Stratégie EÚ pre dunajský región.      
Z: SMSEZ (OEV) v rámci PA9 EUSDR
6.	Prehľad prinesenej dokumentácie

Dokumentácia z rokovaní je uložená na SMSEZ MŠVVaŠ SR. 

7.	Prínos ZPC

Prínosom účasti na rokovaní boli okrem iného aj osobné stretnutia s ďalšími expertmi a účastníkmi, ktorí priamo participujú na projektoch v rámci Dunajskej stratégie. Výmena informácií v tejto oblasti je z pohľadu Slovenskej republiky veľmi inšpiratívna aj vzhľadom na nadchádzajúce slovenské predsedníctvo v EUSDR.   

8.	Spôsob zverejnenia výsledkov

Správa zo ZPC bola zaslaná príslušnému odboru SMSEZ, ktorý ju zverejní na internetových stránkach MŠVVŠ SR. Súhlasím so zverejnením správy na internete.

Správu vypracovala:     Lucia Auxtová, odbor európskych vzťahov, SMSEZ

Dátum:                         7. 6. 2016 

Správu schválil:

Mgr. Lucia Divičanová, riaditeľka odboru európskych vzťahov MŠVVaŠ

PhDr. Marek Moška, generálny riaditeľ sekcie medzinárodnej spolupráce a európskych záležitostí MŠVVaŠ