Správa zo zahraničnej pracovnej cesty
1.	Účastníci ZPC:

Titul, meno a priezvisko:	PhDr. Lucia Auxtová 	
Pracovisko:	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR, Stromová 1, 813 30 Bratislava	
Pracovné zaradenie:	štátny radca	
Znalosť jazykov:	Aj	
		
Titul, meno a priezvisko:	Mgr. Daniela Lehocká	
Pracovisko:	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR, Stromová 1, 813 30 Bratislava	
Pracovné zaradenie:	hlavný štátny radca	
Znalosť jazykov:	Aj	
2.	Zahraničná pracovná cesta:
Štát:	Česká republika	
Mesto:	Praha	
Vykonaná v doch:	10. – 11. 3. 2016 	
Prijímajúca organizácia:	Ministerstvo školstva, mládeže a telovýchovy Českej republiky	
Účel cesty:	Rokovanie zástupcov multilaterálnej platformy Stredoeurópskej spolupráce vo vzdelávaní (CECE) 	
Spôsob financovania:	náklady na ubytovanie hradí pozývajúca strana, ostatné náklady hradí MŠVVaŠ SR	
3.	Rámcový program pobytu:
 10. 3. 2016
 
 11. 3. 2016
 	Odchod vlakom z Bratislavy do Prahy, na poludnie príchod do Prahy, ubytovanie, popoludní účasť na rokovaní platformy CECE; 
Dopoludnia účasť na rokovaní platformy CECE, popoludní odchod z Prahy do Bratislavy, v noci príchod do Bratislavy.	
4.	Stručný priebeh rokovaní

V dňoch 10. – 11. 3. 2016 sa v Prahe konalo pravidelné rokovanie multilaterálnej platformy Stredoeurópskej spolupráce vo vzdelávaní (CECE). Rokovanie sa organizovalo v rámci predsedníctva Českej republiky v CECE, ktorá je predsedníckou krajinou vyššie zmienenej platformy v roku 2016. 

Program rokovania platformy CECE: 
a)	posilňovanie väzieb medzi odborným vzdelávaním a prípravou a trhom práce;
b)	vzdelávanie pre aktívne občianstvo;
c)	implementácia programu Erasmus+;
d)	podpora inkluzívneho vzdelávania;
e)	stav súvisiaci s utečeneckou krízou a integráciou detí migrantov. 

Pán Černikovský, riaditeľ odboru stratégií a európskych záležitostí, privítal účastníkov a predstavil organizačnú štruktúru Ministerstva školstva, mládeže a telovýchovy Českej republiky, ako aj niektorých inštitúcií riadených ministerstvom. Následne rokovanie prebiehalo v zmysle dohodnutého programu.

a)	Posilňovanie väzieb medzi odborným vzdelávaním a trhom práce

	Zástupcovia Českej republiky uviedli, že naďalej prevláda tradične vysoká miera dosahovania vyššieho stredoškolského vzdelávania, a to najmä v oblasti odborného vzdelávania. Odborné vzdelávanie predstavuje tri štvrtiny všetkých absolventov vyšších stredných škôl. Neexistuje žiadny formálny program učňovskej prípravy v duchu duálneho systému vzdelávania, a nie je ani zdieľaná zodpovednosť medzi zamestnávateľom a strednou odbornou  školou a žiaci nie sú zamestnancami jednotlivých spoločností (ako je to napríklad v Nemecku alebo Rakúsku ). Na druhej strane, český systém vzdelávania umožňuje uplatnenie niektorých prvkov duálneho vzdelávania (daňové stimuly, dohoda medzi žiakom a spoločnosťou na báze dobrovoľnosti, spolupráca školy a firmy pri ukončovaní štúdia, príprava učiteľov odborných predmetov v spolupráci so zamestnávateľmi a pod.).  

		Niektoré opatrenia na národnej úrovni: daňové stimuly pre počiatočné odborné vzdelávanie; v súvislosti s ďalším odborným vzdelávaním boli zahrnuté dva stimuly do českej legislatívy; národný projekt POSPOLU zameraný na užšiu spoluprácu medzi školami a zamestnávateľmi, z ktorého vyplynuli niektoré legislatívne zmeny; prijatie dokumentu „Nové opatrenia na posilnenie účasti v odbornom vzdelávaní a príprave“ ktorý sa týka organizácie a legislatívnych opatrení na posilnenie účasti v OVP na najbližšie roky.

		Odborné vzdelávanie v Rakúsku sa radí medzi popredné (aj podľa výsledkov OECD). Maďarsko taktiež uskutočňuje snahy smerom k predstaveniu prvkov duálneho systému vzdelávania vo VET, na základe čoho požiadalo aj slovenskú stranu o poskytnutie spolupráce a pomoci pri nastavovaní niektorých opatrení. Slovinsko uskutočňuje snahy o zavedenie učňovského systému vzdelávania vo VET. V tomto zmysle by mal byť koncom roka 2016 predložený návrh nového zákona o odbornom vzdelávaní a príprave. 
 
	Zástupcovia Slovenskej republiky stručne predstavili systém VET v slovenskom vzdelávacom systéme a implementáciu prvkov duálneho vzdelávania v legislatíve. Dňa 12. marca 2015 schválila Národná rada Slovenskej republiky zákon o odbornom vzdelávaní a príprave, ktorý nadobudol účinnosť 1. apríla 2015. Cieľom nového zákona je umožniť plynulý prechod absolventov stredných odborných škôl  zo vzdelávania na trh práce a znížiť rizika nezamestnanosti mladého absolventa. 

Prvky umožňujúce prípravu žiakov v systéme duálneho vzdelávania:
•	príprava na výkon povolania podľa požiadaviek zamestnávateľa, 
•	výkon praktického vyučovania priamo u zamestnávateľa, 
•	zmluva o duálnom vzdelávaní medzi zamestnávateľom  a strednou školou, 
•	učebná zmluva medzi zamestnávateľom a žiakom. 

		  
b)	Vzdelávanie pre aktívne občianstvo

V Českej republike sa princípy a témy aktívneho občianstva uplatňujú nielen v predmete výchova k občianstvu/občianske vzdelávanie, ale aj v rôznych prierezových témach v rámci učebných osnov na základných a stredných školách (etika, výchova k mysleniu v európskych a globálnych súvislostiach, medzikultúrne vzdelávanie, osobnostné a sociálne vzdelávanie atď.). Existuje tiež množstvo učebných a metodologických materiálov týkajúcich sa globálneho občianskeho vzdelávania, ktoré sú väčšinou uverejnené na stránkach mimovládnych organizácií. Školy spolupracujú s mimovládnymi organizáciami, ktoré taktiež poskytujú vzdelávanie pre učiteľov, materiály, organizujú rôzne prierezové aktivity týkajúce sa tém globálneho občianskeho a rozvojového vzdelávania, projektového vzdelávania a pod.  

V Rakúsku je globálne občianske vzdelávanie prierezovou témou. Vyučuje sa na základných aj stredných školách. Globálne občianske vzdelávanie je integrálnou súčasťou vzdelávania budúcich učiteľov na pedagogických fakultách. Od roku 2012 vznikol magisterský program globálneho občianskeho vzdelávania, ktorý zastrešujúcim predmetom výučby tematických oblastí ako je aktívne občianstvo, globálne vzdelávanie a pod. Ide o úspešný projekt, ktorý sa realizuje v spolupráci s Rakúskou rozvojovou agentúrou, pretože globálne občianske vzdelávanie úzko súvisí s cieľmi trvalo-udržateľného rozvoja. Rakúsko má národnú stratégiu globálneho vzdelávania, na ktorej implementácii sa podieľajú všetci relevantní aktéri. Po prijatí Parížskej deklarácie zorganizovali už spolu 600 workshopov zameraných na presadzovanie demokratických hodnôt, tolerancie a ľudských práv. Tieto aktivity sú financované ministerstvom školstva a organizované sieťou mimovládnych organizácií. Workshopy prebiehajú priamo v triedach za účasti miestnych učiteľov a zvyčajne trvajú celý deň. V roku 2016 začalo druhé kolo workshopov, ktoré sú zamerané rešpekt, spoločný život a rovnosť medzi mužmi a ženami.     

V Slovinsku je občianske vzdelávanie zahrnuté tak v konkrétnych predmetoch vzťahujúcich sa k tejto téme, ako aj v rôznych prierezových predmetoch. Princípy ako je tolerancia, rešpekt k odlišnosti, ľudské práva a slobody atď. sú zahrnuté aj v legislatíve. Na stredných školách nie je občianske vzdelávanie klasickým predmetom, ale je povinnou súčasťou voliteľných predmetov. Vo vysokoškolskom vzdelávaní je dôraz kladený na vzdelávanie v oblasti ľudských práv. Existuje aj niekoľko projektov, ktoré umožňujú deťom vyskúšať si aktívne občianstvo v praxi, ako napr.: detské parlamenty, projekt pod názvom „Občianstvo v novej ére“, prípadne pripravovaný projekt zameraný na podporu tolerancie a medzikultúrneho vzdelávania prostredníctvom športu.    

V Maďarsku je občianske vzdelávanie zahrnuté v nových učebných plánoch.  Od roku 2013 je súčasťou predmetov, ako je etika a náboženstvo v základných školách. V stredných školách sa učí v rámci predmetov ako je história a náuka o spoločnosti. Existujú aj tzv. služby pre komunitu pre študentov, ktoré im pomáhajú rozvíjať kompetencie v oblasti aktívneho občianstva. Je to pre študentov stredných škôl, ktorí pracujú 50 hodín ročne v službách pre komunitu a na výber majú z viacerých možností poskytovania služieb, ako napríklad starostlivosť o starších ľudí, starostlivosť o deti, ochrana životného prostredia atď. Táto služba je realizovaná v spolupráci s mimovládnymi organizáciami.

Zástupkyňa Slovenskej republiky uviedla, že globálne vzdelávanie na Slovensku vychádza predovšetkým z dokumentu s názvom „Národná stratégia pre globálne vzdelávanie na obdobie rokov 2012 až 2016“, oficiálneho programového dokumentu prijatého vládou Slovenskej republiky dňa 18. januára 2012. Národná stratégia pre globálne vzdelávanie definuje globálne vzdelávanie ako „vzdelávanie, ktoré zdôrazňuje globálny kontext v učení (sa). Národná stratégia je veľmi komplexný dokument, ktorý jednak analyzuje doterajšiu situáciu v oblasti globálneho vzdelávania na Slovensku a načrtáva aj možný posun, ktorým by sa malo globálne vzdelávanie uberať. Okrem toho identifikuje hlavných aktérov, témy, princípy, východiská a ciele globálneho vzdelávania. Hlavným cieľom Národnej stratégie pre globálne vzdelávanie je zvýšiť povedomie verejnosti o globálnych problémoch a problémoch rozvojových krajín a motivovať ľudí k prijatiu globálnej zodpovednosti, aktívnemu globálnemu občianstvu, a to i prostredníctvom začlenenia globálneho vzdelávania do vyučovacieho procesu formou globálnej dimenzie v jednotlivých predmetoch. 

Výchova k občianstvu je integrovaná v inovovanom Štátnom vzdelávacom programe:

•	V záväzných všeobecných  cieľoch vzdelávania a v profile absolventov jednotlivých stupňov školského vzdelávania (napríklad: „cieľom vzdelávania je, aby sa žiaci zaujímali o svet a ľudí okolo seba, aby boli aktívni pri ochrane ľudských a kultúrnych hodnôt; aby absolvent bol aktívnym občanom v národnom i globálnom kontexte; uplatňoval ľudské práva vo vzťahu k sebe a iným; rešpektoval inakosť v spoločnosti;).
 
•	V rámci kurikula, kde sa cielenejšie u žiakov rozvíja tolerancia a otvorenosť k rôznorodosti, najmä v rámci obsahu predmetov patriacich do vzdelávacích oblastí Človek a spoločnosť a Človek a hodnoty  a tiež prierezových tém  multikultúrna výchova, mediálna výchova (napríklad „cieľom je, aby žiaci videli veci a javy vo vzájomných súvislostiach za pomoci kritického myslenia a didaktických postupov a metód, ktoré neučia stierať medzikultúrne rozdiely, ale pochopiť ich, akceptovať ich a tiež rešpektovať ľudské práva“).

V súvislosti s touto problematikou spolupracujú v súčasnosti vybrané priamoriadené organizácie rezortu školstva (ŠPÚ, MPC, NÚCEM) na projekte Letnej akadémie ľudských práv (ako follow up v súvislosti s Parížskou deklaráciou), ktorá by sa mala uskutočniť v auguste 2016 v Bratislave. Vyššie zmienené inštitúcie pracujú na tomto projekte v spolupráci s nórskym partnerom – Európskym centrom pre ľudské práva Wergenland v Osle za výraznej podpory nórskej ambasády na Slovensku. Akadémia má slúžiť na podporu demokratického občianstva, ľudských práv a interkultúrneho porozumenia v komunite škôl. Cieľovou skupinou budú učitelia, riaditelia škôl, zástupcovia mimovládnych inštitúcií a rodičia.    

c)	Implementácia programu Erasmus+

Diskusia k bodu rokovania týkajúcemu sa programu Erasmus+ sa zamerala na tri okruhy, ktoré stanovila česká strana – výzvy súvisiace s implementáciou programu na národnej úrovni (podiel podaných a schválených projektov, resp. vysoký počet zamietnutých prihlášok), príprava priebežného hodnotenia programu Erasmus+ a zistenie záujmu krajín CECE o účasť na spoločnom projekte v rámci KA3 Podpora reformy politík. 

V rámci diskusie sa predstavitelia jednotlivých krajín CECE postupne vyjadrovali k stanoveným okruhom tém. Česká strana uviedla, že hlavnou výzvou pri implementácii programu Erasmus+ zostáva nedostatok finančných prostriedkov na financovanie všetkých podaných projektov, ktoré boli pri hodnotení expertmi ohodnotené ako kvalitné a navrhnuté na finančnú podporu. Viditeľné je to predovšetkým v oblasti školského vzdelávania a vzdelávania dospelých. Otázkou tiež zostáva, či bude možné následne opätovne podnietiť záujem odmietnutých inštitúcií, aby si v budúcnosti znovu podali nový projekt, a to najmä v súvislosti s významným zvyšovaním rozpočtu na program Erasmus+ od roku 2017, ako to avizuje EK. Istým riešením situácie by mohlo byť stanovenie limitu grantu na národnej úrovni aj v KA1, avšak podľa vyjadrení EK nie je stanovovanie finančných limitov pre projekty cestou na riešenie tohto problému. Česká republika si zatiaľ na národnej úrovni stanovila limit na KA1 v OVP na 60 000 eur na rok. Zástupkyňa SR prezentovala mieru úspešnosti projektov v KA1 v SR, ktorá dosahuje v priemere 67,75 % (konkrétne v školskom vzdelávaní predstavuje miera úspešnosti 73,91 %, v OVP 56,76 %, vo vysokoškolskom vzdelávaní v rámci programových krajín 100 %, vo vysokoškolskom vzdelávaní s partnerskými krajinami 82,35 % a vo vzdelávaní dospelých 46,67 %). Horšia situácia s mierou úspešnosti je v projektoch v rámci KA2, kde priemer v SR dosahuje len 28,16 % (čo v školskom vzdelávaní predstavuje mieru úspešnosti 37,78 %, v OVP 23,08 %, vo vysokoškolskom vzdelávaní v rámci programových krajín 15,38 %, a vo vzdelávaní dospelých 21,05 %). Maďarská a slovinská zástupkyňa v CECE uviedli, že v ich krajinách je situácia týkajúca sa miery úspešnosti podobná, najhoršia situácia je v oblasti vzdelávania dospelých. Slovenská zástupkyňa sa zaujímala, či niektorá z krajín CECE má skúsenosť s využívaním ESF na dofinancovanie kvalitných projektov, ktoré však nie sú podporené z dôvodu nedostatku financií z programu Erasmus+. Nie je to prípad ani jednej z krajín CECE. Českí partneri uviedli, že v ČR sa zo zdrojov štátneho rozpočtu dofinancováva vysokoškolská mobilita, čo sa realizuje aj v SR. Rakúski partneri nevyužívajú dofinancovanie z ESF, pretože ich ministerstvo financií každoročne vyčleňuje na dofinancovanie 100 % finančných prostriedkov, ktoré dostávajú v rámci programu Erasmus+, čím neprichádza k situácii, že by neboli schvaľované kvalitné projekty len z dôvodu nedostatku financií. 

Živá diskusia prebehla pri bode týkajúcom sa prípravy a zabezpečenia priebežného hodnotenia programu Erasmus+ vrátane predchádzajúcich programov – Programu celoživotného vzdelávania (PCŽV) a Mládež v akcii. V ČR národná autorita zriadila pracovnú skupinu pre tvorbu národnej správy a tvoria ju zástupcovia národnej autority, národnej agentúry a externí experti. Na národnej úrovni si už stanovili metodiku na zber dát založenú na kvalitatívnych a kvantitatívnych opatreniach/kritériách. Časový harmonogram prípravy správy sa kryje s plánom stanoveným EK, pričom správa by mala byť hotová na jar 2017. Zástupkyňa SR prezentovala zámery MŠVVaŠ SR v tejto oblasti. Uviedla doteraz vykonané kroky, ako oznámenie mena národného koordinátora pre prípravu hodnotiacej správy za SR Európskej komisii s tým, že tento koordinátor už bol zodpovedný aj za prípravu priebežného hodnotenia PCŽV v roku 2010. Národný koordinátor bude riadiť tím expertov a v prípade potreby komunikovať pri príprave správy s EK a MŠVVaŠ SR. Za oblasť vzdelávania a odbornej prípravy bude na príprave hodnotenia okrem národného koordinátora pracovať 8 expertov (po 2 expertoch za 4 úrovne vzdelávania) a za oblasť mládeže 2 experti. V SR už vo februári 2016 prebehlo prvé spoločné stretnutie k zabezpečeniu prípravy priebežného hodnotenia programu Erasmus+ a záverečného hodnotenia PCŽV a Mládež v akcii na národnej úrovni za účasti zástupcov národnej autority, riaditeliek oboch NA Erasmus+ a národného koordinátora. Cieľom tohto stretnutia bolo prediskutovať časový harmonogram prípravy hodnotiacej správy, jej rozsah, štruktúru a čiastočne aj zloženie tímu expertov zodpovedných za hodnotenie jednotlivých sektorov programu Erasmus+. Do polovice mája 2015 by mal národný koordinátor spolu s expertmi navrhnúť metodiku národnej správy a zaslať ju MŠVVaŠ SR. MŠVVaŠ SR očakáva prvý návrh národnej správy v slovenskom jazyku do konca novembra 2016 s tým, že v priebehu decembra 2016 sa k nej vyjadria zástupcovia MŠVVaŠ SR zastúpení v Internej pracovnej skupine Erasmus+ a koordinátor následne ich pripomienky do správy zapracuje. Definitívne znenie národnej správy v slovenskom jazyku by malo byť vypracované do apríla 2017 a následne bude ešte pripomienkované a dané na preklad do anglického jazyka s tým, že by mal byť dodržaný termín na predloženie správy EK, ktorý bol stanovený na 30. 6. 2017. Ostatné štáty CECE uviedli, že ešte na národnej úrovni s konkrétnou prípravou správy nezačali, budú to riešiť v najbližšej dobe. Predovšetkým zástupkyne Maďarska a Slovinska sa živo zaujímali o informácie prezentované Slovenskom a ČR s možným cieľom uplatniť zistené know-how na ich národnej úrovni. Rakúska strana uviedla, že tiež plánuje národnú správu realizovať pomocou externých expertov. 

Českí partneri tiež zisťovali záujem a prezentovali ponuku na vytvorenie spoločného projektu v rámci KA3 Podpora reformy politík. Ponuku predložili krajinám CECE už v minulom roku, avšak v tom čase na ňu krajiny CECE nereagovali. Tému navrhovali českí partneri, ako potenciálni koordinátori projektu, zachovať (zameranie na vzdelávanie učiteľov odborných predmetov). SR by sa skôr zaujímalo o tému súvisiacu s duálnym vzdelávaním, resp. vzdelávaním na pracovisku. Ako príklad spomenulo práve sa realizujúci projekt Dunajskej akadémie. Vo všeobecnosti však krajiny CECE uviedli, že majú na národnej úrovni obmedzené finančné prostriedky, ako aj personálne kapacity, preto v tejto chvíli nepredpokladajú zapojenie sa do tohto typu projektu navrhovaného českou stranou.

d)	Podpora inkluzívneho vzdelávania

V súvislosti s touto témou českí zástupcovia uviedli, že najrozsiahlejším vládnym dokumentom týkajúcim sa inklúzie rómskej populácie v oblasti vzdelávania, trhu práce, sociálnej sféry a pod. je Stratégia rómskej populácie do roku 2020. Ďalším dôležitým strategickým dokumentom je Akčný plán inkluzívneho vzdelávania na roky 2016 – 2018. Obsahuje opatrenia zamerané na podporu rovnakých príležitostí a prístupu k vzdelávaniu rátane včasnej intervencie a predškolského vzdelávania a pod. 

Rakúski zástupcovia prezentovali prípravu národného akčného plánu zameraného na inklúziu postihnutých detí, detí so špeciálnymi potrebami a sociálne znevýhodnené deti vrátane rómskych detí. Zámerom je realizovať tieto opatrenia v troch vybratých oblastiach Rakúska (tzv. inkluzívne modelové regióny) a v prípade úspešnosti sa budú implementovať plošne na národnej úrovni. Ide o komplexný projekt, ktorý zahŕňa učiteľov, psychológov, rodinu a pod. Rakúsko podniklo aj reformu v oblasti tvorby vzdelávacích programov na bakalárskom a magisterskom stupni štúdia zameraných na inkluzívne vzdelávanie. Ak v Rakúsku rodičia nepošlú dieťa do školy, tak im štát siaha na sociálne dávky alebo aj inak sankcionovaní.  

V Slovinsku bol pred nedávnom prijatý zákon, ktorý umožňuje deťom so špeciálnymi potrebami plnohodnotne sa zaradiť do vzdelávacieho systému. Špeciálne školy ale zrušené neboli. Okrem iného prebiehajú aj dva projekty zamerané na inklúziu rómskych detí. Jeden je zameraný na asistentov učiteľov v školách a druhý sa zameriava na rodičov a celú školskú komunitu.   

Strategickým dokumentom v Maďarsku je Národná stratégia sociálnej inklúzie, ktorá má zmierniť nerovnosti a zabezpečiť rovnaký prístup k vzdelávaniu pre všetky deti zo všetkých regiónov. Vďaka projektom vzniklo aj niekoľko tzv. detských centier, ktoré združujú deti bez ohľadu na ich sociálny alebo etnický pôvod. 

Zástupcovia Slovenskej republiky poznamenali, že problematika inkluzívneho vzdelávania je čoraz častejším predmetom spoločenských diskusií, z ktorých je zrejmá polarizácia odbornej verejnosti. Inkluzívne vzdelávanie sa týka všetkých detí, či už sú to rómske deti, deti cudzincov, deti patriace k národnostným menšinám, deti so zdravotným znevýhodnením, deti zo sociálne znevýhodneného prostredia a pod. Je to právo každého jednotlivca na prístup ku vzdelaniu čo najvyššieho stupňa a kvality, založenom na morálnych hodnotách, pričom škola rešpektuje individuálne osobitosti človeka a osobitosti prameniace z jeho príslušnosti k určitej skupine. Podstata hlavného problému je v tom, že školy, ich vybavenie, sociálna klíma, prostredie atď. nie sú na to pripravené. Vláda SR schválila v novembri 2011 členstvo Slovenskej republiky v Európskej agentúre pre rozvoj špeciálneho vzdelávania, ktoré je súčasťou medzinárodnej odbornej platformy podporujúcej rozvoj inkluzívneho vzdelávania. 
Od roku 2012  MŠVVaŠ SR vyhlasuje výzvy na rozvojové projekty na podporu vytvárania pozitívnej sociálnej klímy a motivácie v multikultúrnych triedach základných škôl. Stretnutia prebiehajú za účasti zástupcov z Úradu splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity, MZVaEZ SR, MPSVaR SR, ako aj zástupcov z priamoriadených organizácií MŠVVaŠ SR:   MPC, ŠPÚ, NÚCEM a ŠŠI a ďalších prizvaných. Prezentujú sa konkrétne aktivity a dosiahnuté výsledky z realizácie rozvojových projektov. Pre MŠVVaŠ SR  sú takéto stretnutia veľmi dôležité. Je to  spätná väzba prijatých krokov zameraných hlavne na aktivity prispievajúce k vyrovnávaniu sociálneho znevýhodnenia žiakov, k zabezpečeniu rovnosti príležitostí a podpore záujmu žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia o vzdelávanie.   
	V roku 2012 schválila vláda SR Stratégiu Slovenskej republiky pre integráciu Rómov do roku 2020. Dokument reaguje na potrebu riešiť výzvy spojené so sociálnym a spoločenským začleňovaním rómskych komunít i na úrovni Európskej únie. Princípy predkladanej stratégie by sa mali stať základom politík s cieľom riešiť nepriaznivú situáciu cieľovej skupiny pre obdobie do roku 2020, ako aj pre programové obdobie na roky 2014 – 2020 pre použitie štrukturálnych fondov.    

e)	Stav súvisiaci s utečeneckou krízou a integráciou detí migrantov

V rámci uvedenej problematiky uviedli zástupcovia českej strany to, že najdôležitejším nástrojom integrácie migrantov je ovládanie českého jazyka, čo im umožní byť sociálne a ekonomicky nezávislými a ľahšie sa tak integrujú do spoločnosti. 

V Rakúsku bolo minulý rok zapojených 10 000 detí do systému vzdelávania a deti migrantov z toho tvoria 1 %. Podľa zákona má každé dieťa právo a povinnosť navštevovať školu. V januári 2016 sa rakúska vláda rozhodla investovať 24 miliónov EUR na posilnenie výučby jazyka pre deti migrantov. 

V Maďarsku je aktuálne zapojených do škôl cca 250 detí migrantov. V súčasnosti sa realizuje projekt financovaný z prostriedkov EÚ „Krok spolu“ s cieľom naučiť deti migrantov jazyk tak, aby sa mohli zaradiť do všeobecného systému vzdelávania. 

V Slovinsku majú všetky deti migrantov nárok na bezplatnú povinnú školskú dochádzku. Rodičia migrantov sa učia slovinský jazyk spolu so svojimi deťmi. V súčasnosti sa pripravuje akčný plán pre migrantov, ktorý má dve fázy. Prvá fáza zahŕňa obdobie pred vstupom detí migrantov do školy. Učia sa slovinský jazyk a zúčastňujú sa rôznych spoločenských, kultúrnych a športových aktivít. Druhá fáza zahŕňa obdobie počas ich školskej dochádzky, kedy absolvujú intenzívne jazykové kurzy.  

Vláda Slovenskej republiky schválila v októbri 2015 uznesenie k Informácii o podpore aktivít mimovládnych organizácií pri humanitárnej a integračnej podpore utečencom predložených iniciátormi petície „Výzva k ľudskosti“. 

V súvislosti s týmto uznesením má MŠVVaŠ zabezpečiť priznanie štipendií vlády SR v rámci rozvojových štipendií počas štúdia na verejných vysokých školách v SR pre max. 30 sýrskych občanov s udeleným  prechodným pobytom na prvý stupeň  vysokoškolského štúdia a 10-mesačný kurz slovenského jazyka a odbornej prípravy; administratívne zabezpečovať pobyt schválených štipendistov vlády zo Sýrie počas ich štúdia v SR; zabezpečiť, prostredníctvom univerzít tretieho veku, štandardizovanú výučbu slovenčiny ako cudzieho jazyka a výučbu slovenských reálií ako základného prostriedku na integráciu žiadateľov o azyl a pre osoby s doplnkovou ochranou.
5.	Odporúčané závery:

1.	 	Naďalej sa aktívne zúčastňovať a prispievať k výmene informácií medzi krajinami CECE s cieľom rozvíjania užšej cezhraničnej spolupráce. 
T: priebežne
Z: SMSEZ

2.	Využiť získané informácie na implementáciu programu Erasmus+ na národnej úrovni.
T: priebežne
Z: SMSEZ
6.  Prehľad prinesenej dokumentácie
Dokumentácia zo zasadnutia CECE je uložená na OEV MŠVVaŠ SR.

7.   Prínos ZPC
 
Rokovanie platformy CECE bolo zamerané na prediskutovanie a výmenu názorov na aktuálne otázky a témy spoločného záujmu stredoeurópskych krajín združených v CECE, ktoré majú vplyv na nadnárodnú a národnú úroveň vzdelávania v európskom kontexte. Tiež  bolo príležitosťou na získanie informácií týkajúcich sa vzdelávania v jednotlivých krajinách tvoriacich platformu CECE. Získané informácie budú aktívne využité pri plnení úloh odboru európskych vzťahov, ako aj pri implementácii programu Erasmus+ na národnej úrovni. O dôležitých bodoch rokovania bola informovaná aj Národná agentúra Erasmus+ pre vzdelávanie a odbornú prípravu v SR. 

Súčasťou rokovania bolo aj aktívne prezentovanie stanovísk a informácií SR k témam daným v programe rokovania. V súvislosti s rozvíjaním nadnárodnej spolupráce ministerstiev školstva krajín CECE je potrebné pokračovať v účasti zástupcov MŠVVaŠ SR na ďalších zasadnutiach CECE a ich aktívnom zapájaní sa do diskusie. Prínosom účasti na rokovaní boli okrem iného aj osobné stretnutia s ďalšími expertmi a účastníkmi stredoeurópskeho regiónu, ktorí sú zodpovední za riešenie rôznych oblastí európskej spolupráce. Výmena informácií v tejto oblasti na medzinárodnej pôde je z pohľadu Slovenskej republiky veľmi inšpiratívna a žiaduca.   

8.  Spôsob zverejnenia výsledkov

Správa zo ZPC bola zaslaná sekcii medzinárodnej spolupráce a európskych záležitostí  MŠVVaŠ SR, ktorá ju zverejní na internetových stránkach MŠVVaŠ SR. Súhlasíme so zverejnením správy na internete.

Správu vypracovali:     Lucia Auxtová, OEV 
           						                         Daniela Lehocká, OEV

Správu schválili:

PhDr. Marek Moška, generálny riaditeľ SMSEZ 

Mgr. Lucia Divičanová, riaditeľka OEV