Author: daniela.lehocka
Last saved by: Lehocká Daniela
Company: Bratislava, SK

správa zo zahraničnej pracovnej cesty

1.	Účastníci ZPC:

Titul, meno a priezvisko:

PhDr. Lucia Auxtová
Mgr. Daniela Lehocká

Pracovisko:

Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR
Sekcia medzinárodnej spolupráce a európskych záležitostí 
Stromová 1, 813 30 Bratislava

Pracovné zaradenie:

štátny radca
hlavný štátny radca

Znalosť jazykov: | AJ

2.	 Zahraničná pracovná cesta:

Štát: | Belgicko
Mesto: | Brusel
Vykonaná v dňoch: | 19. – 20. 10. 2015
Prijímajúca organizácia: | Európska komisia (EK)
Účel cesty: | Európske fórum pre vzdelávanie, odbornú prípravu a mládež 2015 o „Nových prioritách strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave“
Spôsob financovania: | MŠVVaŠ SR
3.	Rámcový program pobytu:

19. 10. 2015

20.10.2015

Dopoludnia prílet do Bruselu, presun do hotela, ubytovanie, popoludní účasť na Fóre 2015, živé vstupy na podnietenie diskusie, workshopy prebiehajúce v rámci Fóra 2015, panelová diskusia;
Zhrnutie workshopov, panelová diskusia za účasti EK, EP a súčasných a budúcich predsedajúcich krajín v Rade EÚ. Vo večerných hodinách návrat do Bratislavy.

4.	Priebeh rokovaní

V Bruseli sa v dňoch 19. – 20. 10. 2015 uskutočnilo Európske fórum pre vzdelávanie, odbornú prípravu a mládež 2015, ktorého cieľom bolo diskutovať o existujúcich problémoch v oblasti vzdelávania, predstaviť možné riešenia a navrhnúť stratégie, ktoré by sa mali implementovať v budúcnosti. Predmetné podujatie bolo spojené s problematikou revízie Stratégie Európa 2020 a implementáciou Strategického rámca európskej spolupráce v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy (Vzdelávanie a odborná príprava 2020; ET2020). Do júna 2014 mali členské štáty zaslať do EK národnú správu o zhodnotení pokroku pri napĺňaní kľúčových aktivít ET 2020 v priebehu pracovného cyklu 2012 – 2014, ktorú SR vypracovala v požadovanom termíne. Vstupy jednotlivých členských štátov tvorili základ pre vypracovanie Návrhu spoločnej správy Rady a Komisie na rok 2015 o vykonávaní strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) – Nové priority pre európsku spoluprácu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. 

Na Fóre boli po prvýkrát predstavené revidované priority ET 2020, ktoré sú súčasťou vyššie spomínaného Návrhu, ktorý bol následne predmetom rokovania Rady EÚ pre vzdelávanie, kultúru, mládež a šport (pozn.: Rada, ktorá zasadala v dňoch 23. – 24. 11. 2015  schválila predložený dokument bez pripomienok). V snahe lepšie prepojiť ET2020 so strategickými politickými prioritami, spoločná správa navrhuje posilniť spoluprácu v rámci strategického rámca a zmeniť pracovný cyklus z 3 na 5 rokov. Návrh zachováva doterajšie 4 strategické ciele, v rámci ktorých navrhuje zredukovať počet prioritných oblastí z 13 na 6. Prioritné oblasti sú následne rozmenené na konkrétne otázky. Špecifické priority boli navyše formulované pre oblasť odborného vzdelávania a prípravy, a vzdelávanie dospelých. Európska spolupráca v oblasti vzdelávania by tak podľa tohto rámca mala prebiehať až do roku 2020.

Revidované priority sú tiež súčasťou Pracovného plánu programu Erasmus+ na rok 2016, ktoré bude v rámci programu potrebné reflektovať aj na národnej úrovni. Fórum ako každoročné podujatie organizované Európskou komisiou bolo príležitosťou na konštruktívne diskusie, vymieňanie si skúseností, a vzájomné učenie sa medzi aktérmi z oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže.

Na Európskom fóre pre vzdelávanie, odbornú prípravu a mládež 2015 sa zúčastnilo približne 500 účastníkov z rôznych krajín, a nielen z tých, ktoré sú zapojené do programu Erasmus+. Zúčastnili sa na ňom osoby, ktoré sú kompetentné v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, zainteresované skupiny zapojené do procesu vzdelávania, sociálni partneri, mládežnícke organizácie, občianske združenia a pod.  Po úvodnom privítaní (prostredníctvom videa) zo strany predsedu EK, J.- C. Junckera vystúpil zástupca DG EAC, J. Nymand-Christensen, ktorý sa vo svojom vystúpení zameral na niekoľko problémov, ktorým čelí Európa v súčasnosti. Okrem iného spomenul, že podľa najnovších štatistík je 5 – 6 mil. nezamestnaných mladých ľudí, ale vyše 1 mil. voľných pracovných miest. Zdôraznil fakt, že chýba súlad zručností s potrebami trhu práce. Venoval sa aj otázke radikalizácie Európy, problematike migrantov, kde spomenul, že najbližších päť rokov sa budú priority zameriavať na inkluzívne vzdelávanie a na zručnosti, ako prežiť v spoločnosti 21. storočia.  

Doobedný program ďalej pokračoval tzv. „TED-like talks“ – príhovormi, ktoré mali priblížiť aj problematiku jednotlivých workshopov na fóre. Prvý príspevok predniesla Clare Ryan z katolíckej školy pre dievčatá z Írska. Vo svojom príspevku sa zamerala na otázky súvisiace s predčasným ukončovaním školskej dochádzky. Zdôraznila význam zapojenia rodičov do výchovy a vzdelávania. Cieľom Stratégie Európa 2020 je dosiahnuť  menej ako 10 % relevantnej populácie do roku 2020, ktorí predčasne ukončia školskú dochádzku. Je to tiež jedna z referenčných úrovní ET 2020. Clare Ryan sa zamerala na niekoľko dôležitých štatistických ukazovateľov: 11,1 % z 18 až 24 ročných ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu bez dokončenia vyššieho sekundárneho vzdelávania; v súčasnosti je viac ako 21 % nezamestnaných mladých ľudí v Európe a 7,5 milióna mladých ľudí vo veku od 18 do 22 rokov, ktorí nemajú zamestnanie, a ani nie sú zapojení do vzdelávania alebo odbornej prípravy. Vyjadrila potrebu premietnuť príklady dobrej praxe reálne do praxe (Best Practice to Next Practice), a to hlavne v oblasti riadenia škôl, podpory žiakov, učiteľov a rodičov a zapojenie rôznych zainteresovaných skupín.

Ďalší príspevok predniesol profesor z Univerzity aplikovaných vied z Amsterdamu, Marco Snoek, ktorý sa zaoberal kontinuitou a vývojom učiteľského povolania/profesie v kontexte podporných, kompetenčných, kariérnych a miestnych školských štruktúr. Pripomenul, že v žiadnej inej profesii nie je tak ďaleko od prípravy na učiteľskú profesiu k tomu byť dobrým učiteľom. 

 Mitja Jermol, z Centra prenosu poznatkov z Inštitútu Jožefa Stefana v Ljubljane, vo svojom príspevku poukázal na Oznámenie EK zo septembra 2013 „Opening up Education“, v zmysle ktorého zdôraznil zapojenie všetkých relevantných aktérov do procesu vzdelávania (otvorená spoločnosť), potrebu zmeny/prístupu „zdola nahor“, holistický a systémový prístup, potrebu realizácie projektov s konkrétnymi hmatateľnými výsledkami (jestvuje veľký počet  projektov – príkladov dobrej praxe​, ktoré zostávajú nevyužité) a politickou podporou. Úlohu katalyzátorov majú zohrávať inštitúty. Uviedol príklad Slovinska ako referenčnej krajiny pre otvorené vzdelávanie.  

	Florian Pecenka, atašé pre vysokoškolské záležitosti na Stálom zastúpení Rakúska pri EÚ, sa  vo svojom príspevku venoval potrebe modernizácie a internacionalizácie vysokoškolského vzdelávania. Poslednou rečníčkou bola Lisa Serero z Francúzska, ktorá sa venovala vývoju rasistického, antisemitského a antimoslimského násilia od roku 1992, ktoré má neustále sa stupňujúcu tendenciu a posledné udalosti sú toho len dôkazom.

	Ďalšiu časť programu tvorila panelová diskusia, v ktorej sa rečníci zamerali na posilnenie inkluzívneho vzdelávania, základných hodnôt a aktívneho občianstva prostredníctvom vzdelávania, odbornej prípravy a práce s mládežou. Moderátorom panelovej diskusie bol Prof. Jagdish S. Gundara, prezident medzinárodnej asociácie medzikultúrneho vzdelávania vo Veľkej Británii. Členmi panela boli: Yvonne Haselmans (výkonná riaditeľka medzinárodnej asociácie pre vzdelávanie z Holandska), Youssef Himmat (viceprezident Fóra európskej moslimskej mládeže a študentských organizácií z Belgicka), Christer Mattsson (Univerzita v Göteborgu zo Švédska), Claire Schiff (profesorka sociológie z Univerzity v Bordeaux z Francúzska) a Robin Sclafani (židovská prispievateľka do Inkluzívnej Európy z Belgicka). V panelovej diskusii odznelo niekoľko názor/postojov: napr. zdôraznili potrebu kritického myslenia, tvorivých aktivít, demokracie; spolupráce s miestnymi orgánmi; potrebu priviesť mládež k uvažovaniu o sebe a svojom konaní, hodnotách a pod.

Ďalší deň pokračoval 10 paralelnými workshopmi, ktoré sa zamerali na nasledovné témy:

1.	Základné zručnosti pre všetkých – diskusia sa zamerala na tri špecifické oblasti: vzdelávanie dospelých, školské vzdelávanie a ďalšie vzdelávanie, migranti a základné zručnosti. Diskutovalo sa o možných politických intervenciách a iniciatívach, ktoré by zabránili nízkemu dosahovania základných zručností (čitateľská gramotnosť, matematika, veda a digitálna gramotnosť). Poukazovalo sa predovšetkým na perspektívy, ktoré by mohlo ponúkať celoživotné vzdelávanie a ako možno preniesť a hodnotiť pozitívne príklady. 
2.	Vysokokvalitné zručnosti pre vedomostnú spoločnosť – spomenula sa expanzia terciárneho vzdelávania, s čím súvisí aj moderná ekonomika, ktorá je závislá na vysokokvalifikovaných ľuďoch. Prevláda všeobecná zhoda, že vysokoškolské vzdelávanie by malo zahŕňať explicitné zameranie sa na rozvoj prierezových zručností (ako je kritické myslenie, riešenie problémov a kooperatívna práca).
3.	Inkluzívne vzdelávacie prostredie – napriek mnohým príkladom dobrej praxe naďalej pretrvávajú priepastné rozdiely súvisiace s rovnocenným prístupom ku vzdelávaniu pre všetkých. Diskutovalo o existujúcich opatreniach a ostatných výzvach, ktoré sa týkajú efektivity, inklúzie a rovnosti v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy.
4.	Podpora aktívneho občianstva a základných hodnôt – diskutovalo sa o princípoch Parížskej deklarácie. V tomto kontexte je viac ako inokedy dôležité, aby všetky relevantné subjekty – inštitúcie formálneho a neformálneho vzdelávania, poskytovatelia vzdelávania, miestne orgány, sociálne služby a občianska spoločnosť spojili svoje sily na podporu občianskych a sociálnych zručností, čím by sa zvýšilo aj medzikultúrne porozumenie a podpora demokratických hodnôt a základných práv. 
5.	Inovácie vo vzdelávaní  – tvorba inovačného vzdelávacieho prostredia je nevyhnutná na dosiahnutie potrebných zručností a schopností v 21. storočí. 
6.	Učitelia, školitelia a lepšie výsledky vo vzdelávaní – učitelia sú jedným z najdôležitejších faktorov školy ovplyvňujúcich úspech žiakov. Zmeny v spoločnosti, technológie a trh práce, rastúce očakávania smerom k vzdelávaniu a odbornej príprave, to všetko má vplyv na úlohy a prax učiteľov.  Profesionálny rozvoj učiteľov a odborníkov bol jednou z priorít ET 2020 v rámci oblasti: Zlepšovanie kvality a efektivity vzdelávania a odbornej prípravy. Pedagógovia, odborníci na vzdelávanie, vychovávatelia a výskumníci zohrávajú kľúčovú rolu vo všetkých formách a úrovniach vzdelávania. Práve oni sú zodpovední za poskytnutie kvalitného vzdelávania. Primárne treba zabezpečiť dostatočný počet vyučujúcich v základných a stredných školách.
7.	Flexibilné vzdelávacie cesty/uznávanie a validácia všetkých foriem vzdelávania – počas ďalšieho pracovného cyklu ET 2020 bude dôraz kladený na aktivity, ktoré podporujú priepustnosť v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a v oblasti práce s mládežou a taktiež na validáciu a uznávanie vedomostí a zručností získaných prostredníctvom neformálneho vzdelávania, informálneho učenia sa, digitálneho a otvoreného vzdelávania. Validácia tiež uľahčuje jednotlivcom čeliť výzvam, ktoré prináša meniaci sa pracovný trh a spoločnosť. Z hľadiska prínosov pre jednotlivca môžeme spomenúť, že tento proces predpokladá lepšie pracovné možnosti a kariérny rast uplatnenia sa v pracovnom, ale aj spoločenskom živote. Z ekonomického pohľadu a z pohľadu spoločnosti ako celku môžeme očakávať nárast aktívnejšieho obyvateľstva a postupne sa formujúci inkluzívny pracovný trh.
8.	Inovatívne a trvalo udržateľné investovanie do vzdelávania a odbornej prípravy  –  Investičný plán pre Európu (EK, november 2014) prináša so sebou nové príležitosti na podnietenie súkromného kapitálu a investícií do vzdelávania. Zámerom bude napĺňanie opatrení na podporu účinnej realizácie Investičného plánu pre Európu aj prostredníctvom atraktívnych finančných modelov na podporu monitorovania politík v oblasti vzdelávania a mládeže a reforiem založených na dôkazoch, ktoré prinášajú kvalitu a želateľný efekt. Prioritou je zabezpečenie udržateľných investícií do všetkých foriem vzdelávania.
9.	Súdržná spoločnosť – podpora účasti mladých ľudí na demokratickom živote – podporovať účasť mladých ľudí na demokratickom živote v Európe je jedným z hlavných cieľov aktivít EÚ v oblasti mládeže. Je to zakotvené v Zmluve o fungovaní EÚ (článok 165) a taktiež v Stratégii EÚ pre mládež. Okrem iného ide aj o snahu predsedu Európskej komisie p. Junckera urobiť EÚ demokratickejšou a priblížiť ju viac k občanom.
10.	Vplyv športových a kultúrnych aktivít na výsledky vzdelávania – diskusia sa zamerala na množstvo iniciatív z oblasti športu a kultúry, ktoré môžu dopĺňať opatrenia v rámci vzdelávania a odbornej prípravy. Tieto iniciatívy môžu okrem iného podporiť opätovné začlenenie znevýhodnených skupín do vzdelávania. Masové športovanie môže priniesť dodatočnú pridanú hodnotu pokiaľ ide o zdravšiu, inkluzívnejšiu a udržateľnú spoločnosť v Európe. Fyzická aktivita je úzko spojená so školskými výsledkami a hlavne má pozitívny vplyv na kognitívny vývoj, správanie a psychosociálne aspekty. Športom sa môžu vyvíjať pozitívne sociálne postoje a hodnoty, vrátane prierezových zručností, ako je schopnosť kritického myslenia, riešenia problémov, spolupráce a tolerancie. Diskutovalo sa aj o tom, ako môžu kultúrne aktivity dopĺňať formálne vzdelávanie v presadzovaní porozumenia a rešpektu k iným kultúram.    
   
   	Na záver sa uskutočnila panelová diskusia za účasti Tibora Navracsicsa (komisára pre vzdelávanie, mládež, kultúru a šport), ktorý poukázal na to, že kohézna situácia je horšia ako v minulosti, nakoľko je 123 mil. ľudí  ohrozených chudobou. Medzi nimi sú to najmä mladí ľudia, ktorí potrebujú viac odborných, sociálnych a iných zručností. Väčší dôraz je potrebné klásť na neformálne vzdelávanie a informálne učenie sa, ale aj na posilnenie vzdelávania v školách a investovanie do vzdelávania. V panelovej diskusii sa k tejto téme vyjadrovala aj Silvia Costa (predsedníčka výboru pre vzdelávanie Európskeho parlamentu), holandská ministerka školstva Jet Bussemaker a luxemburský minister pre národné vzdelávanie, deti a mládež Claude Meisch.
5.	Odporúčané závery
	Zabezpečiť účasť zástupcu SR na európskych fórach pre vzdelávanie, odbornú prípravu a mládež. Naďalej aktívne prispievať k výmene informácií medzi členskými krajinami s cieľom získania podnetných informácií, ktoré by sa následne dali aplikovať na národnej úrovni. Získané informácie využívať na implementáciu programu Erasmus+ na národnej úrovni.
6.	Prehľad prinesenej dokumentácie
Dokumentácia z Európskeho fóra pre vzdelávanie, odbornú prípravu a mládež 2015 je uložená na SMSEZ MŠVVaŠ SR. Dokumenty a prezentácie z workshopov sú prístupné aj v PPT na webovej stránke Fóra 2015. 

7.	Prínos ZPC

Prínosom účasti na rokovaní boli okrem iného aj osobné stretnutia s ďalšími expertmi a účastníkmi členských krajín, ktorí sú zodpovední za riešenie predmetnej agendy. Z hľadiska nastavenia ďalšej spolupráce na európskej úrovni v prioritných oblastiach a konkrétnych témach týkajúcich sa vzdelávania a odbornej prípravy je dôležitá účasť všetkých členských krajín. Získané informácie budú využité aj na implementáciu programu Erasmus+ na národnej úrovni vrátane prípravy pracovných programov národných agentúr na rok 2016.

8.	Spôsob zverejnenia výsledkov

Správa zo ZPC bola zaslaná príslušnému odboru SMSEZ, ktorý ju zverejní na internetových stránkach MŠVVŠ SR. Súhlasíme so zverejnením správy na internete.

Správu vypracovali:     

PhDr. Lucia Auxtová, odbor európskych vzťahov

Mgr. Daniela Lehocká, odbor európskych vzťahov

Správu schválili: 

Mgr. Ivar Štaffa, generálny riaditeľ sekcie medzinárodnej spolupráce a európskych záležitostí 

PhDr. Marek Moška, riaditeľ odboru európskych vzťahov