Author: Lehocká Daniela
Last saved by: Chudá Viera

Správa zo zahraničnej pracovnej cesty
1.	Účastníci ZPC:

Titul, meno a priezvisko: | Daniela Lehocká
Pracovisko: | Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR, Stromová 1, 813 30 Bratislava
Pracovné zaradenie: | hlavný štátny radca
Znalosť jazykov: | Aj
2.	Zahraničná pracovná cesta:
Štát: | Belgicko
Mesto: | Brusel
Vykonaná v dňoch: | 5. – 6. 10. 2015
Prijímajúca organizácia: | Európska komisia
Účel cesty: | účasť na pracovnom seminári pre zástupcov ministerstiev školstva účastníckych krajín programu Erasmus+ ako národných autorít programu Erasmus+
Spôsob financovania: | cestovné náklady refunduje EK, ostatné náklady hradí MŠVVaŠ SR
3.	Rámcový program pobytu:

5. 10. 2015
 
 6. 10. 2015

Prílet z Viedne do Bruselu, ubytovanie, štúdium materiálov, príprava na rokovanie; 
Celodenná účasť na pracovnom seminári, večer odlet z Bruselu do Viedne, príchod do Bratislavy.

4.	Stručný priebeh rokovaní

Dňa 6. 10. 2015 sa v Bruseli konal pracovný seminár pre zástupcov ministerstiev školstva účastníckych krajín programu Erasmus+ ako národných autorít programu Erasmus+. Rokovanie dopoludnia viedla p. Chiara Gariazzo, riaditeľka Direktoriátu Modernisation of Education I: Europe 2020, country analysis, Erasmus+ coordination, popoludní p. Francesca Pgnossin, vedúca jednotky priamo zodpovednej za implementáciu programu Erasmus+. Rokovanie bol predovšetkým zamerané na:
-	výsledky výstupov auditu za rok 2014, 
-	aktualizáciu príručky pre NAU vo vzťahu k nezávislému audítorskému subjektu (IAB), 
-	monitorovacie a kontrolné aktivity NAU, 
-	hodnotenie a prípravu národných správ a 
-	komunikačné mechanizmy. 

Rokovanie otvorila nová generálna riaditeľka DG EAC p. Martine Reicherts, ktorá riadi DG EAC od septembra 2015. Po jej úvodnom príhovore zástupca EK Hugo Keuten predstavil v rámci výsledkov výstupov auditu za rok 2014 výsledky týkajúce sa zaslaných výrokov audítora, resp. výstupov auditov. Uviedol, že k pôvodnému termínu 15. 3. 2015 dostala EK len málo výrokov IAB, pretože niektoré krajiny pomerne dlhý čas nemali určeného IAB. V prípade 44 NA plní funkciu IAB súkromný subjekt určený na rôzne dlhé obdobie a v prípade 16 NA je IAB verejným orgánom (určeným na obdobie rokov 2014 – 2020. Určenie IAB je od niekoľkých mesiacov do 7 rokov (25 NA malo IAB určeného len na rok 2014 a 19 NA má IAB určený na 2 a viac rokov). Zástupca EK ďalej stručne prezentoval výsledky 51 hodnotení (evaluation conclusions letters). Z hľadiska kompletnosti bola väčšina výrokov audítora kompletná, v niektorých prípadoch chýbali vyjadrenia k sieťam, PCŽV/MvA, resp. náprave/riešeniu existujúcich zistení. Čo sa týka vzoru výroku audítora – v 36 prípadoch bol použitý vzor požadovaný EK, menšie odchýlky boli v 8 prípadoch a úplne odlišný model bol požitý v 7 prípadoch. 

Medzi opakujúcimi sa chybami práce audítora EK uviedla nasledovné: žiadne nápravné opatrenia reagujúce na zistenia interného audítora NA, žiadne nápravné opatrenia zverejnené NA vo vyhlásení riadiaceho subjektu NA. V budúcnosti treba klásť dôraz na kvalitatívnu kontrolu NAU. Medzi opakujúce sa slabé stránky správy audítora EK uviedla: 
-	neuvedenie auditovaných zmlúv medzi EK – NA (PCŽV/MvA), 
-	neuvedenie informácie o vybranej audítorskej metóde a počte auditovaných/ testovaných transakcií/projektových zložiek, 
-	neprenesenie popísaných zistených slabých stránok zo správy do výroku audítora,
-	neuvedenie výšky finančných chýb zistených vo vybraných projektoch alebo finančných tabuľkách výročnej správy NA, 
-	nedostatok informácií o kontrolách systémov a postupov NA a interného systému kontroly.

Zástupca EK uviedol, že EK na základe posúdenia vyhlásení riadiaceho subjektu NA a výročných správ NA zatiaľ stanovila 74 nových zistení (68 pre NA a 6 pre NAU) – uvedené údaje sú stanovené na základe 51 listov so závermi hodnotení NA (čo predstavuje 85 % všetkých NA). Kritické zistenia (zatiaľ ich je celkovo 5) sa týkajú najmä interného systému kontroly. Hlavné oblasti nových zistení (ktoré predstavujú 62 % všetkých nových zistení) sa týkajú najmä:
-	kontroly príjemcov grantov,
-	systému účtovníctva, rekonciliácie,
-	interných postupov NA,
-	komunikačných, informačných, diseminačných aktivít a aktivít zameraných na šírenie výsledkov,
-	procedúr prideľovania grantov,
-	výberu IAB.

Hlavné oblasti nových zistení, ktoré sa týkajú práce IAB, sú rozsah auditu – chýbajúce reporty o PCŽV/MvA, sieťach, výrok audítora – chýbajú kľúčové informácie, správa audítora – nerešpektovanie minimálneho obsahu (auditované projektové zložky, pokryté zmluvy medzi EK – NA, metóda auditu, siete). Čiastočnú záruku poskytlo až 7 NA, čo je podľa EK pomerne vysoké číslo, čakala nižšie – 1 NA má kritické zistenie, 6 NA má kombinácie množstva zistení v kľúčových oblastiach. V rokoch 2014/2015 uskutočnila/uskutoční EK aj supervízne/kontrolné návštevy vo vybraných krajinách (pozn. SR medzi nimi nebola) – doteraz ich realizovala 9 z 12. Celkové výsledky sú uspokojivé s obmedzeným počtom zistení. Medzi najčastejšie slabé stránky patrí monitorovací a kontrolný systém zavedený NAU, systémy internej kontroly NA (riadenie, koordinovaný manažment programu, kontrola konečných prijímateľov). V rámci diskusie k tomuto bodu PL požadovalo zaslanie prezentácií ešte pred samotným rokovaním, aby sa delegácie mohli lepšie pripraviť. ES uviedlo, že ešte nedostali záverečnú správu zo supervíznej návštevy, tiež nevedia, či ide o predbežné alebo finálne výsledky supervíznej návštevy. HU oznámilo, že začiatkom novembra 2015 prebehne v ich NA Erasmus+ pre vzdelávanie a odbornú prípravu finančný audit, preto chcelo vedieť, či sa jedná o jednu z 12 supervíznych návštev. EK uviedlo, že ide o samostatný finančný audit vykonaný externým kontraktorom, ktorý nie je supervíznou návštevou. HU bolo na finančný audit vybrané náhodným výberom. 

V rámci bodu týkajúceho sa aktualizácie príručky pre NAU vo vzťahu k nezávislému audítorskému subjektu (IAB) EK uviedla, že aktualizovaných oblastí nebude veľa, ale niektoré oblasti sa budú aktualizovať každoročne na základe priebežných zistení a reakcií DG EAC a NAU na rôzne aspekty vykonaného auditu. Aktualizácia dokumentov sa bude týkať vzoru výroku audítora, správy audítora a práce audítora. Zmena vo výroku audítora sa bude týkať znenia výroku (niektorých slovných spojení, aby boli v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi), a to z dôvodu, že doterajší vzor vychádzal zo štruktúry finančného nariadenia EÚ. Samotná štruktúra vzoru výroku zostane nezmenená. V správe audítora bude väčší dôraz kladený na minimálny obsah – zoznam dotknutých zmlúv medzi EK – NA (PCŽV/MvA) a zmlúv o delegovaní (Erasmus+), rozdiel medzi finančnými správami a účtami, vzorky testovaných transakcií (počet, výsledky), testované systémy a postupy NA. V práci audítora vidí EK nasledovné oblasti na zlepšenie: sledovanie nápravy zistení odhalených interným audítorom NA, sledovanie nápravy zistení odhalených NA vo vyhlásení riadiaceho subjektu NA. V rámci diskusie PT žiadalo, aby EK zaslala účastníckym krajinám programu čo najskôr aktualizovanú verziu príručky. Podobne aj FR a v 3 pracovných jazykoch EK. FR uviedlo, že až po zaslaní aktualizovanej verzie príručky môže zverejniť výzvy na IAB na zauditovanie roku 2015. Podobne aj PL a UK, ktoré malo tiež v minulosti oneskorený audit. DE uviedlo, že kvalita prekladu dokumentov do nemčiny bola slabšej kvality a žiadalo nápravu. Tiež sa pýtalo, ktorá jazyková verzia má v takomto prípade väčšiu platnosť. EK to preverí. ES uviedlo, že chcelo s audítorom podpísať viacročný kontrakt, ale ich ministerstvo financií im to neumožnilo. MT ako príklad dobrej praxe uviedla, že ich audítor vypracoval viacročný plán auditu, aby bol zachovaný istý stupeň kontinuity. EK v odpovedi na otázky uviedla, že zašle návrh anglickej verzie príručky (nespresnila kedy) a vyzvala štáty, aby k nej zaslali svoje pripomienky. PL a PT opätovne žiadali, aby EK zaslala dokumenty už pred rokovaním NAU, nie až po ňom. EK vyjadrila svoje prekvapenie, že účastnícke štáty Erasmus+ plánujú v mnohých prípadoch opätovne uskutočniť výberové konanie na IAB, boli za to, že účastnícke krajiny zvolili skôr viacročnú spoluprácu s IAB, na čo niektoré krajiny uviedli, že im to národná legislatíva neumožnila, resp. majú vybratého IAB, ale mu musia každoročne zadávať zadávacie podmienky auditu. 

Kľúčovými cieľmi monitorovacích a kontrolných aktivít NAU je predovšetkým zabezpečiť riadnu implementáciu ročného pracovného plánu NA, konzistentnosť a komplementárnosť s národnými politikami a programami a inými relevantnými fondmi a riadny manažment úloh NA. Kontrolné aktivity NAU by sa mali zaoberať všetkými aspektmi implementácie programu a mali by sa vyhnúť prekrývaniu s prácou IAB. Reportované budú v Októbrovej správe NAU. Minimálne oblasti, ktoré by mala Októbrová správa zahŕňať sú: 
a)	Koordinácia programu na národnej úrovni (mechanizmus koordinovaného riadenia programu na národnej úrovni); 
b)	Kvalitatívne preverenie audítorskej práce IAB (informácia o náprave zistení a realizácii odporúčaní zistených Európskou komisiou, v prípade potreby realizácia plánu auditu pre budúci výrok audítora);
c)	Národné spolufinancovanie príspevku na riadenie národných agentúr (spolufinancovanie ich činnosti, popis použitej metodiky, plánovaná výška podpory do roku 2020);
d)	Národné dofinancovanie projektov/akcií (národná politika v tejto oblasti, plánovaná výška podpory do roku 2020); 
e)	Analýza správ o aktivitách národných agentúr (spätná väzba národnej autority a Európskej komisie na tieto správy);
f)	Implementácia pracovného programu národných agentúr (dosiahnutie cieľov, vysvetlenie odchýlok, prípadné nápravné opatrenia); Táto informácia je pre EK kľúčová, pretože jej umožní uskutočniť komplexnú analýzu pracovných programov národných agentúr na nasledujúci rok a zároveň uzavrieť záverečné hodnotenia ročných vyhlásení riadiaceho subjektu národných agentúr.
g)	Ročné vyhlásenia riadiaceho subjektu národných agentúr, výrok audítora vrátane správy a zistení, stanoviská Európskej komisie k týmto dokumentom (preskúmanie a náprava všetkých otvorených zistení určených národným agentúram, doplňujúce monitorovacie a kontrolné aktivity národnej autority k týmto zistenia); Európska komisia formálne uzavrie existujúce zistenia a/alebo odporúčania až na základe potvrdenia národnej autority alebo IAB o realizácii nápravných krokov.
h)	tzv. „Management representation“ – vyhlásenie národnej autority, ktorým formálne Európskej komisii potvrdzuje, že si nie je vedomá žiadneho závažného problému, ktorý by mohol mať vplyv na kontrolné povinnosti národnej autority, dobré meno Európskej komisie alebo na ochranu finančných prostriedkov EÚ.

NAU pri kontrolných aktivitách mala brať do úvahy aj výsledky supervíznych návštev EK. Z doteraz uskutočnených 9 (z 12) vyplynul najmä nedostatok metodického prístupu k monitorovacím a kontrolným aktivitám (organizácia, plánovanie, výkon, dokumentácia). V rámci spolupráce NAU s NA, by táto spolupráca mala byť formalizovaná (plán spolupráce, koordinačné stretnutia; zber a analýza údajov o implementácii programu Erasmus+, lepšia realizácia programu – odstraňovanie prekážok, hľadanie synergií, diskusie s ostatnými verejnými orgánmi). Dôležité je posilňovanie väzieb medzi národnými politikami a programom (účasť na podujatiach, politické konzultačné/pracovné skupiny na úrovni NAU, do ktorých boli zapojené aj NA, príp. vytvorenie národných výborov Erasmus+ (zapojenie ďalších relevantných ministerstiev). Podľa tvrdenia EK bude mať pracovný program NA na rok 2016 niekoľko zjednodušení – jeho vzor má zjednodušenú štruktúru a indikátory. NA zašlú WP 2016 Európskej komisii do 15. 11. 2015 len cez nástroj Lifecard, na prvej strane bude musieť WP 2016 podpísať aj zástupca NAU. V rámci diskusie sa SK spýtalo na počet Októbrových správ, keďže máme 2 NA. PT uviedlo, že pôvodne nebolo uvedené, že IAB si má pripravovať vlastný plán auditu a tiež žiadalo, aby EK zaslala NAU vzor štruktúry WP 2016. FR konštatovalo, EK nám stále pripomína dôležitosť dodržiavania termínov, ale sama EK nedodržala svoj termín pri hodnotení vyhlásení riadiaceho subjektu NA a neskoro zasielala výsledky hodnotenia. Tiež žiadalo, aby sme revidovanú príručku dostali čo najskôr. Podobne aj ES. V reakcii EK uviedla, že sú si vedomí zdržania a dúfajú, že v budúcnosti bude časový harmonogram dodržaný. EK nemala zámer robiť novú príručku týkajúcu sa kontrolných a monitorovacích aktivít, je platná tá z minulého roka. EK očakáva 1 októbrovú správa na 1 NA, pričom v správach by mali byť uvedené vzájomné odkazy na druhú NA. Návrh vzoru na prípravu WP 2016 zašle EK ihneď. 

EK ďalej vyjadrila svoju snahu o zlepšenie komunikácie medzi EK, NAU a NA a stručne prezentovala nové komunikačné mechanizmy (NAconnEct WIKI, Yammer – priestor na konzultovanie, prístup do neho majú len nominované osoby). Na základe krátkej diskusie EK uviedla, že ide o nástroje EK, ktoré využíva EK, ktoré však nie sú otvorené pre každého (pozn. to však odporuje myšlienke zlepšenia vzájomnej komunikácie). DE uviedlo, že na zlepšenie vzájomnej komunikácie nestačí vyvíjať nové platformy a posielať e-maily, ale je potrebné viac vysvetľovať a vzájomne diskutovať na stretnutiach. 

Zástupca EK Bernard Naudts informoval o nadchádzajúcej príprave záverečných hodnotení programov realizovaných v rokoch 2007 – 2013 Programu celoživotného vzdelávania a Mládež v akcii a priebežného hodnotenia programu Erasmus+. Hodnotenie sa realizuje na základe článku 21 nariadenia k programu Erasmus+ a musí prebehnúť do roku 2017, pretože v roku 2018 sa bude diskutovať a prijímať viacročný finančný rámec a pripravovať návrh nového programu EÚ. V roku 2019 už začnú konkrétne negociácie. V rámci prijatého Better Regulation Package pribudla potreba vytvorenia tzv. regulatory scrutiny board. EK pripravila cestovnú mapu, ktorú však treba chápať ako interný dokument EK. FI, PT a PL sa vyjadrili za zachovanie pôvodného termínu na predloženie hodnotenia uvedeného v právnom základe programu, t.j. 30. 6. 2017. Rozsah správy by mal byť pokrytý právnym základom programu, všeobecnými hodnotiacimi štandardmi EK, treba dbať na maximálnu efektívnosť a ciele uvedené v právnom základe programu. Z jednotlivých národných správ by potom externý konzultant mal zostaviť pre Európsku komisiu spoločnú správu, ktorá bude do 31. 12. 2017 v zmysle nariadenia prezentovaná v EP, Rade EÚ, Hospodárskom a sociálnom výbore a Výbore regiónov. Rozsah správy by mal zahŕňať účinnosť, efektívnosť, európsku pridanú hodnotu, internú a externú koherentnosť a relevantnosť. Hodnotenie na európskej úrovni by malo obsahovať, resp. vychádzať z cielených konzultácií s prijímateľmi, analýzy faktov online verejného konzultačného procesu a sumáru národných správ. Potenciálna národná pridaná hodnota by mala zahŕňať národné špecifiká týkajúce sa implementácie alebo dopadu programu na národné politiky, mala by byť bližšie k príjemcom. V rámci metodiky je za prípravu správy plne zodpovedná NAU, do prípravy môžu byť zapojené NA. V správe je potrebné vysvetliť metodiku použitú na národnej úrovni. Povinnosťou NAU tiež bude nominovať koordinátora prípravy správy na národnej úrovni. Zástupca EK uviedol, aby sme v zmysle Better Regulation Package stihli všetky termíny, EK navrhla členským štátom zaslať národné správy do 31. 12. 2016. V prípade, že by ČŠ nepristúpili na tento krok skrátenia termínu na zaslanie správ, môže dôjsť k situácii, že EK nestihne integrovať do svojho staff working document národné správy. K termínu zaslania národných správ prebehla na rokovaní pomerne búrlivá diskusia. SI uviedlo, že rokovanie NAU nemá mandát na zmenu termínu predloženia správ. DE, FR, PT, PL a aj iné delegácie tiež vyjadrili odmietnutie zmeny termínu a trvali na pôvodnom termíne 30. 6. 2017. Právny základ programu je jasný, nie je dôvod posúvať termín dopredu, keďže niektoré aktivity len začali. Pri dodržaní neskoršieho termínu je predpoklad získania komplexnejších údajov. Je na EK, aby našla spôsoby a zdroje na naplnenie litery nariadenia. Bolo pripomenuté, že termín odovzdania národných správ ešte nebol ani riadne prediskutovaný vo Výbore Erasmus+. Uvedené podporila aj ďalšie delegácie (BE, DK, CY, RO, LT a pod. DE sa vyjadrilo, že podľa jej názoru NAU nebudú vedieť zmerať efektivitu programu, keďže si to vyžaduje oveľa viac času ako do roku 2016. EK ako reakciu uviedla, že podľa nej termín 30. 6. 2017 nemožno chápať ako jediný termín, ale ako konečný termín. Zúčastnení zástupcovia ČŠ, ktorí sú zároveň aj členmi Výboru pre vzdelávanie, uviedli, že tento argument EK už spochybnila aj samotná právna služba EK na rokovaní Výboru pre vzdelávanie. EK súhlasila s pôvodným termínom na predloženie hodnotení, resp. národných správ do 30. 6. 2017. Na záver sa PT pýtalo, či EK bude brať do úvahy národné správy pri tvorbe európskej správy externým evaluátorom, resp. či sa dodržaním pôvodného termínu 30. 6. 2017 nemôže stať, že EK sa bude zaoberať len správou vypracovanou externým evaluátorom, ktorú následne posunie na ďalšie schvaľovanie. EK odpovedala, že národné správy vezme do úvahy pri tvorbe svojho tzv. staff working document. 
Čo sa týka štruktúry správy, tá nebude zmenená, bude podobná, ako štruktúra z ostatného hodnotenia. Rozsah max. 30 strán, správa musí byť v jednom z 3 pracovných jazykov EK (AJ/NJ/FJ). Týkať sa bude najmä decentralizovaných akcií (tvoria 80 % programu), centralizované akcie v nej budú zachytené len tie, ktoré sú relevantné vo vzťahu k implementácii v danej krajine. Nepôjde o štatistickú správu, EK nechce žiadnu štatistickú prílohu, štatistické údaje je možné použiť len na ilustráciu a podporu tvrdení  uvedených v samotnej správe. Tvrdenia musia byť podporené dôkazmi a príkladmi. Je dôležité, aby správa odrážala národnú perspektívu, silné a slabé stránky, príklady dobrej praxe, špecifiká sektorov a tiež dlhodobé skúsenosti z predchádzajúcich programov. V diskusii sa PT pýtalo na podrobnú metodiku, keďže hodnotenie bude základom pre nový program. TR sa informovalo, ako zabezpečiť kvalitu výstupov správy, keď sa budú jednotlivé národné správy odlišovať. Podobne sa na porovnateľnosť a flexibilitu správ pýtali aj iné delegácie. EK uviedla, že má vytvorenú internú pracovnú skupinu a bude poskytovať evaluátorom istý druh poradenstva, avšak viac to nešpecifikovala. 
5.	Odporúčané závery:
1.	Využiť získané informácie na implementáciu programu Erasmus+ na národnej úrovni. 
T: priebežne
Z: SMSEZ
2.	Informovať príslušné národné agentúry Erasmus+ a nezávislý audítorský subjekt o výsledkoch seminára pre NAU. 
T: ihneď 
Z: SMSEZ
3.	Nominovať koordinátora prípravy hodnotenia/správy na národnej úrovni. 
T: na základe žiadosti EK
Z: SMSEZ a SŠSŠM
4.	Vypracovať a zaslať Európskej komisii Októbrové správy týkajúce sa oboch NA Erasmus+ v SR.
T: 30. 10. 2015
Z: SMSEZ a SŠSŠM
6.  Prehľad prinesenej dokumentácie
Dokumentácia zo zasadnutia Výboru Erasmus+ je uložená na OEV MŠVVaŠ SR.

7.   Prínos ZPC
 
Rokovanie bolo prvým podujatím, na ktorom bola komplexnejšie zhodnotená práca nezávislých audítorských subjektov v krajinách zapojených do programu Erasmus+. Bolo tiež zamerané na prípravu priebežného hodnotenia programu Erasmus+, ako aj záverečných hodnotení predchádzajúcich európskych programov – Programu celoživotného vzdelávania a programu Mládež v akcii. Seminár tiež súvisel s kontrolnou a monitorovacou funkciou MŠVVaŠ SR ako národnej autority pre program Erasmus+ na Slovensku. Získané informácie budú využité pri príprave záverečných hodnotení PCŽV a Mládež v akcii a priebežného hodnotenia Erasmus+, ako aj pri príprave tzv. Októbrovej správy o kontrolných a monitorovacích aktivitách národnej autority. Obe povinnosti pre MŠVVaŠ SR vyplývajú z nariadenia o programe Erasmus+. O výsledkoch rokovania bude bezodkladne informovaný aj nezávislý audítorský subjekt v SR, ktorého úlohou bude vypracovať viacročný plán systémového auditu národných agentúr, ktorý bude súčasťou Októbrovej správy a bude dopĺňať celkový systém kontroly a monitoringu vo vzťahu k programu Erasmus+. 

8.  Spôsob zverejnenia výsledkov

Správa zo ZPC bola zaslaná sekcii medzinárodnej spolupráce a európskych záležitostí  MŠVVaŠ SR, ktorá ju zverejní na internetových stránkach MŠVVaŠ SR. Súhlasím so zverejnením správy na internete.

Dátum: 16. 10. 2015

Správu vypracovala:     Daniela Lehocká

Správu schválili:

Marek Moška, riaditeľ odboru európskych vzťahov 

Ivar Štaffa, generálny riaditeľ sekcie medzinárodnej spolupráce a európskych záležitostí