Author: Lehocká Daniela
Last saved by: Chudá Viera

Správa zo zahraničnej pracovnej cesty
1.	Účastníci ZPC:

Titul, meno a priezvisko: | Daniela Lehocká
Pracovisko: | Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR, Stromová 1, 813 30 Bratislava
Pracovné zaradenie: | hlavný štátny radca
Znalosť jazykov: | Aj
2.	Zahraničná pracovná cesta:
Štát: | Belgicko
Mesto: | Brusel
Vykonaná v dňoch: | 14. – 16. 7. 2015
Prijímajúca organizácia: | Európska komisia
Účel cesty: | účasť na pravidelnom zasadnutí Výboru Erasmus+
Spôsob financovania: | cestovné náklady refunduje EK, ostatné náklady hradí MŠVVaŠ SR
3.	Rámcový program pobytu:

14. 7. 2015
 
 15. 7. 2015
 16. 7. 2015

Popoludní prílet z Viedne do Bruselu, ubytovanie, štúdium materiálov, príprava na rokovanie výboru; 
Celodenná účasť na zasadnutí Výboru Erasmus+;
Dopoludnia účasť na zasadnutí Výboru Erasmus+, popoludní odlet z Bruselu do Viedne, večer príchod do Bratislavy.

4.	Stručný priebeh rokovaní

V dňoch 15. – 16. 7. 2015 sa konalo pravidelné zasadnutie Výboru programu Erasmus+ (druhé v roku 2015). Rokovanie Výboru Erasmus+ viedla p. Chiara Gariazzo, riaditeľka Direktoriátu Modernisation of Education I: Europe 2020, country analysis, Erasmus+ coordination. 

Z programu rokovania Výboru Erasmus+:
a)	návrh pracovného programu na rok 2016;
b)	prognóza rozpočtu programu Erasmus+ na roky 2014 – 2020;
c)	príprava priebežného hodnotenia programu Erasmus+. 

Rokovanie otvorila predsedníčka výboru Chiara Gariazzo. Bol schválený program rokovania výboru a záznam z predchádzajúceho rokovania z apríla 2015. Oznámila, že ďalšie zasadnutie výboru sa uskutoční pravdepodobne v dňoch 14. – 15. 12. 2015. Niektoré účastnícke krajiny programu Erasmus+ žiadali od EK do programu rokovania výboru zaradiť informácie, napr. o stave realizácie pôžičkovej schémy (PL, PT), otázku monitorovania a auditovania národných agentúr (PT, FR), omeškania zaslania hodnotení správ audítorov zo strany EK (FR) a pod. 

Najdôležitejším bodom rokovania výboru bol návrh pracovného plánu na rok 2016. Cieľom výboru bolo jeho podrobné prediskutovanie a schválenie, aby mohol byť tento návrh pracovného programu 2016 predložený na schválenie kolégiu komisárov a následne zverejnený na web stránkach EK. Tým sa stane záväzným a na základe toho bude možné na jeseň 2015 zverejniť výzvu na predkladanie návrhov projektov na rok 2016. Diskusia k tomuto bodu trvala 1,5 rokovacieho dňa. 

Zástupca EK Giorgio Guazzugli-Marini predstavil dokument týkajúci sa Pracovného programu na rok 2016. Predpokladá sa mierny nárast rozpočtu na KA2, stabilita v KA1, zostáva zachovaný trend z roku 2015. Do dokumentu bola na vhodných miestach vložená Parížska deklarácia prijatá ministrami školstva členských štátov EÚ v marci 2015. Deklarácia podporuje a reflektuje politické priority v oblasti občianstva a spoločných hodnôt slobody, tolerancie a nediskriminácie prostredníctvom vzdelávania. Program na rok 2016 zavádza podľa tvrdenia EK viac stability v pravidlách a akciách, aj keď niektoré akcie si ešte vyžadujú zlepšenie. Isté zmeny sú v strategických partnerstvách, alianciách pre sektorové zručnosti a medzinárodnej kreditovej mobilite. EK sa už snaží presúvať svoje zacielenie z výstavby a štruktúry programu na dosahovanie kvality (dôraz na dopad programu, rozširovanie výsledkov). V roku 2016 plánuje EK spustiť priebežné hodnotenie programu Erasmus+. Program predstavuje silný rámec pre politický rámec vo všetkých sektoroch. Boli stanovené horizontálne priority: základné zručnosti a prierezové kompetencie; inkluzívne vzdelávanie, odborné vzdelávanie a mládež; otvorené a inovatívne vzdelávanie, odborné vzdelávanie a mládež; učitelia; transparentnosť a uznávanie (zabezpečenie priepustnosti najmä medzi OVP a vzdelávaním dospelých); trvalo udržateľné financovanie, výkon a efektívnosť. Okrem toho boli osobitne stanovené aj priority pre jednotlivé sektory. Z hľadiska európskych politických dokumentov sa vo WP 2016 odrazí najmä Parížska deklarácia. V KA1 sa v nadväznosti na deklaráciu zdôrazňuje najmä úloha vzdelávania v boji proti radikalizácii a téma utečencov. Reflektuje to na 2 základné ciele programu Erasmus+ – podpora rastu a sociálna kohézia. V KA2 sa Parížska deklarácia odrazí najmä v téme inkluzívneho vzdelávania. V rámci KA3 bude reflektovanie deklarácie prerokované najmä na Education, Training and Youth Fóre, ktoré sa bude konať v Bruseli v októbri 2015. Zároveň EK v súvislosti s deklaráciou zverejní špecifickú výzvu (doplnkovú ku KA1 a KA2) zameranú na medzisektorové synergie a podporu interkultúrneho dialógu. Zo zmien v jednotlivých aktivitách EK uviedla, že aliancie pre sektorové zručnosti sa budú deliť na dva prúdy, podobne aj strategické partnerstvá budú rozdelené na SP pre inovácie (orientované na výstupy) a SP pre výmenu skúseností (orientované na proces). EK uviedla, že krajiny budú môcť SP realizovať buď ako jednotnú aktivitu, alebo sa môžu rozhodnúť realizovať ich ako 2 typy aktivity. EK spomenula aj prípravu osobitnej výzvy na partnerstvá pre učňovstvo (v rámci KA3). Celkový rozpočet na rok 2016 predstavuje 2 214 324 710 EUR a je vo všeobecnosti vyšší o 6,6 % v porovnaní s rokom 2015. Na vzdelávanie je vyčlenených 77,2 %, na mládež 10,5 % a na šport 1,7 %. Vysoká je najmä úroveň výnosov (spätných príjmov z finančných prostriedkov z predchádzajúcich období, napr. úrokov), ktoré vo rozpočtovom riadku týkajúcom sa vzdelávania predstavujú 3,4 % a riadku týkajúcom sa mládeže 10 %. V rozpočtovom titule 4 je celkový nárast rozpočtu o 12 %. V rámci prvého kola diskusie sa členské štáty zdôraznili potrebu prístupu nových organizácií do programu a stanovenie maximálnych limitov pre akcie (PT); podporili aktualizovanú architektúru programu, stropy pre KA2, zaujímali sa o fakt, prečo sa vo WP 2016 spomínajú zrevidované priority ET 2020, ktoré ešte len budú predmetom schvaľovania na Rade ministrov 23. 11. 2015, pričom ešte nie je známe ani ich znenie (mali by byť predstavené na ETY Fóre) (FR); podľa ES je vyčlenenie 65 % na inovatívne SP navrhované EK príliš vysoké číslo, mala by byť daná väčšia flexibilita jednotlivým krajinám podľa ich možností a schopností. ES tiež opätovne upozornila na pretrvávajúcu nefunkčnosť IT nástrojov, čo spôsobuje národným agentúrach veľké problémy pri realizácii úloh súvisiacich so životným cyklom projektov. V reakcii EK uviedla, že cieľom dokumentu vytvoriť rovnováhu, aby program dosahoval všetky ciele. Rozdelenie SR na dva typy zodpovedá snahe o menšie typy projektov, pričom podľa tvrdenia EK budú mať členské štáty v školskom vzdelávaní flexibilitu pri čerpaní financií. V oblasti IT vie EK o pretrvávajúcich problémoch a identifikovala oblasti na zlepšenie. 

V ďalšom kole diskusie k WP 2016 delegácia BG podporila zavedenie národných obsahových a aj administratívnych priorít, ktoré by mohli reflektovať národné špecifiká. Začlenenie Parížskej deklarácie do WP 2016 považuje LV a IT za veľmi prínosné. TR opätovne vyjadrilo podporu národným prioritám. Zástupkyňa SK sa vyjadrila k potrebe zavedenia stropov pre projekty KA2, fungujúcich IT, národných priorít, ako aj k otázke uvádzania revidovaných priorít ET 2020. HU podporilo rozdelenie SP, ale pomohol by presnejší indikátor rozdeľovania podľa výšky rozpočtu. UK vyjadrilo potrebu hľadania administratívnych kritérií a zabezpečenia správneho fungovania IT nástrojov. NO žiada prístup ku komplexnejším informáciám o centralizovaných akciách. EK uviedla, že prebieha (predbežný) vývoj nového nástroja VALOR, kde by mali byť uvádzané informácie o projektoch. Na budúce zasadnutie výboru EACEA pripraví informáciu o centralizovaných akciách. V roku 2016 sa bude dôslednejšie posudzovať, či projekty majú intelektuálne výstupy alebo nie a v prípade potreby sa bude aj znižovať ich rozpočet. S ohľadom na revidované priority ET 2020, o ktorých je zmienka vo WP 2016 – ide o všeobecné formulácie, keď budú priority zverejnené, bude EK reagovať ad hoc. 

Nasledovala diskusia k jednotlivým sektorom vzdelávania a následne k oblasti  mládeže a športu. Vo vysokoškolskom vzdelávaní sa podarilo dosiahnuť stabilitu, v roku 2016 sa pripravuje dopadová štúdia o mobilitách Erasmus. Stúpa používanie on-line jazykovej podpory (www.erasmusplusols.eu), zvyšuje sa rozpočet na tento nástroj z 13 miliónov eur v roku 2015 na 16 miliónov eur na rok 2016, pričom pribudne 6 ďalších jazykových mutácií (CZ, DK, EL, PL, PT, SE). V súvislosti so študentskou pôžičkovou schémou EK informovala o prvej zmluve uzatvorenej s finančným sprostredkovateľom v Španielsku. Celkovo sa v rámci pôžičkovej schémy v Európe plánuje vyslať 200 000 magisterských študentov. Na pôžičkovú schému je na rok 2016 vyčlenených 54 miliónov eur ( v roku 2015 to bolo 35 miliónov eur). V roku 2015 bol vysoký dopyt po projektoch vedomostných aliancií, ale miera úspešnosti bola veľmi nízka, preto sa na rok 2016 rozpočet na túto aktivitu zvyšuje na 15 miliónov eur. V KA3 bude vyhlásená nová výzva na reformy EHEA, celkový vyčlenený rozpočet bude 3 milióny eur, projekty by mali byť zamerané na národné reformy v oblasti vysokoškolského vzdelávania a peer learning. V oblasti medzinárodných aktivít vo vysokoškolskom vzdelávaní a Jean Monnet nie je žiadna povinnosť prípravných akcií. V septembri 2015 bude druhé kolo výzvy na medzinárodnú kreditovú mobilitu pre tie krajiny, ktoré v 1. kole neminuli finančné prostriedky vyčlenené na túto aktivitu. Členské štáty v diskusii uvádzali najmä byrokratickú komplikovanosť tejto aktivity, žiadali väčšiu flexibilitu medzi finančnými obálkami a krajinami. EK preskúma možnosti väčšej flexibility, ešte sa jej však vidí skoro na možné presuny finančných prostriedkov medzi krajinami, avšak určite nebude možné presúvať finančné prostriedky medzi jednotlivými obálkami, keďže každá z nich má iný právny základ a iné pravidlá. Prípravné návštevy nie je možné uskutočňovať, lebo tiež nemajú oporu v právnych základoch jednotlivých obálok. Je potrebné zlepšiť tok informácií smerom k národným agentúram a aj autoritám. EK pripravuje dve stretnutia – stretnutie kontaktných bodov (začiatkom októbra 2015) a štandardné rokovanie NA (november 2015). V odbornom vzdelávaní a príprave bude od roku 2016 spustený VET Mobility Charter, na ktorý bude môcť byť uvoľnených až 70 % rozpočtu alokovaného na mobility v odbornom vzdelávaní a príprave. PL navrhlo, aby bol pomer znížený na 50 %:50 %. Zástupkyňa SK uviedla, že pre udeľovanie VET Charter nie sú podľa tvrdenia slovenskej NA pre vzdelávanie a odbornú prípravu stanovené jasné pravidlá a tiež sa informovala, prečo nie sú štruktúrované kurzy prístupné aj pre učiteľov v odbornom vzdelávaní a príprave. DE apelovalo najmä na ochranu osobných údajov, ktoré je potrebné zverejňovať v diseminačnom pláne projektov, ale to koliduje s nemeckou legislatívou. Za dobrý krok EK považujú možnosť podávania prihlášok v oblasti VET aj pre firmy. IT navrhuje doplniť do časti týkajúcej sa VET politické priority vychádzajúce z Deklarácie z Rigy a Parížskej deklarácie. HU sa pýtalo, či sa do projektov politických experimentov môžu priamo zapájať aj národné agentúry. Podľa EK by išlo o konflikt záujmov. Pravidlá pre výber mobilít v rámci VET Charter budú zverejnené v septembri 2015. NA budú informované. V auguste bude zverejnený aj aktualizovaný Sprievodca programom. Bude sa pripravovať hodnotenie ECVET. Za túto úlohu je zodpovedné DG Employment, bude publikovaný sumár, ktorý bude predstavený na zasadnutí DG VET a poradného výboru pre VET. Je potrebné podporovať zapájanie malých a stredných podnikov, EK zverejní osobitnú výzvu zameranú na učňovstvo (zverejnenie výzvy v októbri 2015). V školskom vzdelávaní sa bude podporovať účasť „malých“ projektov a organizácií. Vo vzdelávaní dospelých bola oficiálne spustená platforma EPALE. Jednotlivé národné podporné služby budú mať od roku 2016 uzatvárané kontrakty na dva roky (2017 – 2018). EK tiež informovala, že rok 2017 bude posledným rokom podpory databáz ADAM a EST, v roku 2017 nastane prechod na platformu VALOR. 

	V oblasti mládeže kladie EK dôraz na stabilitu a kontinuitu. V rámci diskusie sa FI pýtalo na využívanie nástroja Youth Portal, prípravu štúdie o dobrovoľníctve mladých ľudí. SI sa zaujímalo o efektívnejšie využívanie štruktúrovaného dialógu, ako aj o to, akým smerom majú NA uchopiť Parížsku deklaráciu, ktorá sa pre NA javí nejasná. Pre BE je dôležité zvýšenie dostupnosti programu, najmä ako docieliť, aby sa centrá SALTO stali viac dostupnými pre mladých ľudí. NL uviedlo, že prihlášky sú často pre mladých ľudí zložité. AT uviedlo, že veľa malých organizácií nemôže byť podporených, pretože tie väčšie organizácie a inštitúcie žiadajú v prihláškach vysoké rozpočty. Riešením by podľa AT mohlo byť, že veľké organizácie budú mať ako povinných partnerov menšie inštitúcie. EK zdôraznila potrebu lepšej komunikácie o úspešných projektoch prostredníctvom platformy VALOR. Bude sa pokračovať v používaní Youth Card ako službe pre dobrovoľníkov. Tiež bude EK pracovať na inkluzívnom aspekte dobrovoľníkov. Otázka Eastern Partnerships Window je momentálne predmetom diskusie s ďalšími unitmi DG. Podobne ako sa pripravuje 30. výročie mobilít Erasmus+, pripravuje EK aj 20. výročie EDS, čo bude podporené nadnárodnými aktivitami. EK zverejní špecifickú výzvu zamerané na spoluprácu v rámci občianskej spoločnosti. Táto výzva bude konkrétnou reakciou na Parížsku deklaráciu. 

	V oblasti športu je na rok 2016 naplánovaný nárast rozpočtu o 6 miliónov eur, pričom veľký podiel je určený pre tradičné partnerstvá pre spoluprácu. Rok 2016 bude pilotným rokom zavádzajúcim malé partnerstvá pre spoluprácu orientované na organizácie realizujúce masový šport (vyčlenených cca. 3,3 milióna eur). Strop na granty projektov realizujúcich masový šport sa znížil na 400 000 eur (z pôvodných 500 000 eur). V roku 2016 je naplánovaný druhý európsky týždeň športu. EK uviedla, že sa bude snažiť o systematickejšiu spoluprácu s Radou Európy. V rámci diskusie HU žiadalo informáciu o počtoch maďarských partnerov v projektoch. FR žiadalo viac času na predkladanie projektov týkajúcich sa európskeho týždňa športu, tiež poukázalo na potrebu riešenia témy radikalizácie v športe. DK sa zaujímalo ako bude EK vyhodnocovať európsky týždeň športu. Zástupkyňa SK ocenila, že návrhy SK boli EK akceptované a prispejú k rozvoju masového športu. Tiež ocenila záujem o spoluprácu s Radou Európy a Svetovou zdravotníckou organizáciou. Podporila potrebu stanovenia priorít na rokovaní v Luxemburgu. 

	Dokument týkajúci sa pracovného programu na rok 2016 účastnícke krajiny programu Erasmus+ schválili s výnimkou FR. 

Vzhľadom na to, že čas určený na rokovanie výbor bol takmer celý vyčerpaný na diskusiu a schvaľovanie pracovného programu na rok 2016, boli dva zostávajúce body rokovania vedené zo strany EK len informatívne, bez možnosti diskusie k nim. Dokumenty týkajúce sa indikatívnej prognózy rozpočtu programu Erasmus+ na roky 2014 – 2020 a prípravy priebežného hodnotenia programu Erasmus+ boli zástupcami EK prezentované len veľmi stručne, keďže už na ich podrobnejšie predstavenie nezostával čas. 

Podľa indikatívnej prognózy rozpočtu programu Erasmus+ na roky 2014 – 2020 je pomer medzi rozpočtovými titulmi 1 a 4 približne rovnaký počas všetkých rokov realizácie programu Erasmus+. Veľký nárast rozpočtu sa očakáva v roku 2017. PL a PT žiadali podrobnejšie údaje rozdelené podľa sektorov a krajín. Podobne aj DE, ktoré žiadalo aj údaje týkajúce sa príspevkov na riadenie NA. EK však informovala, že v súčasnosti nevie výboru Erasmus+ poskytnúť podrobnejšie údaje. 

EK výbor Erasmus+ stručne informovala, že v roku 2016 prebehne záverečné hodnotenie dopadu predchádzajúcich programov EÚ realizovaných v rokoch 2007 – 2013 (Programu celoživotného vzdelávania a Mládež v akcii) a priebežné hodnotenie dopadu  programu Erasmus+. Momentálne sa na DG EAC vytvára interná riadiaca/pracovná skupina, ktorá by mala pripraviť časový plán, metodiku na prípravu správy a prípadne ďalšie potrebné dokumenty. Prvý krát by sa mala stretnúť v septembri 2015. Rozsah správy by mal byť pokrytý právnym základom programu, všeobecnými hodnotiacimi štandardmi EK, dbať na maximálnu efektívnosť a ciele uvedené v právnom základe programu. Prvú prezentáciu spraví EK pre národné autority programu 6. októbra 2015 na pracovnom seminári v Bruseli, kde by mali byť podrobnejšie prerokované informácie súvisiace s prípravou správy. Z jednotlivých národných správ potom externý konzultant vybratý Európskou komisiou zostaví spoločnú prácu do júna 2017, ktorá bude v zmysle nariadenia prezentovaná v EP. Vzhľadom na nemožnosť diskusie k tejto téma vyzvala EK na zaslanie prípadných otázok e-mailom. Bližšia diskusia sa uskutoční 6. októbra 2015 na rokovaní v Bruseli. 
5.	Odporúčané závery:

1.	Využiť získané informácie na implementáciu programu Erasmus+ na národnej úrovni. 
T: priebežne
Z: SMSEZ

2.	Informovať príslušné národné agentúry Erasmus+ o výsledkoch rokovania Výboru Erasmus+. 
T: priebežne 
Z: SMSEZ a SŠSŠM

3.	Prediskutovať na národnej úrovni spôsob zabezpečenia záverečného hodnotenia dopadu predchádzajúcich programov EÚ realizovaných v rokoch 2007 – 2013 (Programu celoživotného vzdelávania a Mládež v akcii) a priebežného hodnotenia dopadu  programu Erasmus+.
T: august 2015
Z: SMSEZ a SŠSŠM v spolupráci s národnými agentúrami Erasmus+

4.	Zvolať zasadnutie Internej pracovnej skupiny Erasmus+ a informovať jej členov o výsledkoch rokovania Výboru Erasmus+.
	T: september 2015
Z: SMSEZ

5.	Sfinalizovať systém monitorovacích a kontrolných aktivít MŠVVaŠ SR vo vzťahu   k realizácii programu Erasmus+ v SR.
    T: september 2015
    Z: SMSEZ v spolupráci so SŠSŠM

6.	Zabezpečiť účasť na pracovnom seminári k príprave záverečného hodnotenia Programu celoživotného vzdelávania a Mládež v akcii a priebežného hodnotenia dopadu  programu Erasmus+.
T: október 2015
Z: SMSEZ a SŠSŠM
6.  Prehľad prinesenej dokumentácie
Dokumentácia zo zasadnutia Výboru Erasmus+ je uložená na OEV MŠVVaŠ SR.

7.   Prínos ZPC
 
Zasadnutie Výboru Erasmus+ bolo zamerané na predstavenie a prediskutovanie dokumentov EK súvisiacich s tretím rokom realizácie programu Erasmus+. Umožnilo výmenu názorov členov výboru k aktuálnym dokumentom programu Erasmus+ (predovšetkým k pracovnému programu Erasmus+ 2016). Zástupkyňa SR na výbore aktívne prezentovala stanoviská SR k predloženým dokumentom. Tiež bolo príležitosťou na získanie informácií potrebných na realizáciu programu Erasmus+ na národnej úrovni, ako aj informácii o pozícii účastníckych krajín programu Erasmus+ k jednotlivým predloženým dokumentom EK.

Získané informácie budú využité pri implementácii programu Erasmus+ na národnej úrovni. O dôležitých bodoch rokovania budú  informované Národné agentúry Erasmus+ v SR. Na rokovaní bol schválený pracovný program Erasmus+ na rok 2016, čo je základnou podmienkou na prípravu výzvy na podávanie návrhov projektov na rok 2016. Zároveň bola na rokovaní uvedená stručná informácia o pripravovanom záverečnom hodnotení dopadu predchádzajúcich programov EÚ realizovaných v rokoch 2007 – 2013 – Programu celoživotného vzdelávania a Mládež v akcii, a priebežnom hodnotení dopadu  programu Erasmus+. V diskusii k tejto téme bude výbor pokračovať na ďalších svojich zasadnutiach. MŠVVaŠ SR bude musieť zabezpečiť prípravu hodnotení a ich zaslanie EK v roku 2016. Uvedená povinnosť pre MŠVVaŠ SR vyplýva z nariadenia o programe Erasmus+.

8.  Spôsob zverejnenia výsledkov

Správa zo ZPC bola zaslaná sekcii medzinárodnej spolupráce a európskych záležitostí  MŠVVaŠ SR, ktorá ju zverejní na internetových stránkach MŠVVaŠ SR. Súhlasím so zverejnením správy na internete.

Správu vypracovala:     Daniela Lehocká

Správu schválili:

Marek Moška, riaditeľ odboru európskych vzťahov 

Ivar Štaffa, generálny riaditeľ sekcie medzinárodnej spolupráce a európskych záležitostí