Title: Zxczxc
Author: Karol Bergmann
Last saved by: Krajčovičová Zuzana
Company: FEI

Správa zo zahraničnej pracovnej cesty
1.  Účastník ZPC:
Meno, priezvisko, titul: Marek Gilányi, Zuzana Krajčovičová
Organizácia: Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR, odbor legislatívy a aproximácie práva, odbor vysokoškolského vzdelávania
Funkcia: hlavný štátny radca, štátny radca
Znalosť jazykov: anglický B2, nemecký B1, francúzsky A2; anglický B1, nemecký B1
2.  Zahraničná pracovná cesta:
Štát, mesto, vykonaná v dňoch: Taliansko, Rím, 26. 11. 2014 – 28. 11. 2014
Prijímajúca organizácia: Bologna Follow-Up Group Secretariat + Libera Università Internazionale degli Studi Sociali Guido Carli
Účel cesty: pravidelné zasadnutie skupiny „Bologna Follow-Up Group“
Spôsob financovania: náklady z rozpočtu MŠVVaŠ SR
3.  Rámcový program pobytu:
27. 11. 2014
9:00 predstavenie programu rokovania
9:15 správa z mimoriadneho rokovania skupiny BFUG z 18. a 19. 9. 2014
9:30 správa o 15 rokoch bolonského procesu s výhľadom na výzvy do budúcnosti
10:30 drafty záverečných správ predsedov pracovných skupín
•	pre implementáciu bolonského procesu,
•	pre štrukturálne reformy,
•	pre sociálny rozmer a celoživotné vzdelávanie,
•	pre mobilitu a internacionalizáciu
15:45 návrh prístupu k zabezpečovaniu kvality spoločných študijných programov
16:30 návrh záverečnej správy skupiny Pathfinder k automatickému uznávaniu
17:30 draft revidovaného návrhu príručky k používaniu ECTS

28. 11. 2014
9:00 návrh draftu záverečnej správy ad hoc pracovnej skupiny k PhD štúdiu
10:30 správa k príprave jerevanského ministerského komuniké
11:30 informácie o príprave ministerskej konferencie v Jerevane
12:00 žiadosti o členstvo v skupine BFUG
12:30 žiadosti o organizáciu ministerskej konferencie v roku 2018

4.  Stručný priebeh rokovaní, resp.  študijného pobytu:
Na zasadnutí pracovnej skupiny boli prítomní zástupcovia takmer všetkých 48 členských štátov (neprítomní boli napr. zástupcovia Slovinska), Európskej komisie, Rady Európy, Európskeho združenia študentov, EURASHE, Education International.
V rámci diskusie k správe o 15 rokoch bolonského procesu zástupca Education International uviedol, k časti týkajúcej sa doterajšej činnosti – spolupráci a súťaživosti, že súťaživosť je síce zmienená korektne, ale je potrebné dôsledne rozlišovať na súťaživosť v zmysle ekonomickom a súťaživosť akademickú. Podľa FR v časti týkajúcej sa nových výziev, kde je ako všeobecná spoločná výzva prezentované „spoločne odpovedať na výzvy, ktorým v súčasnosti čelia  vysoké školy pri zapojení našej energie, tvorivosti a zdrojov na uskutočnenie spoločných cieľov“, by bolo vhodné zdôrazniť zodpovednosť verejnosti ako celku. V rámci jednej z navrhovaných aktivít je „podpora otvorenej diskusie a podpora vzdelávacích programov týkajúcich sa globálnej politiky, ekonomiky a sociálnych otázok ako napr. nezamestnanosť, chudoba, vylúčenie konflikty, ...“; v tejto súvislosti DE vznieslo pripomienku, či uvedená úloha/aktivita je vhodná pre skupinu BFUG, pretože skôr ide o úlohu vysokých škôl a ak do nej zapojiť štátnu správu, tak prostredníctvom financovania. V súvislosti s otázkou „Ako môže európsky vysokoškolský priestor čo najlepšie využiť možnosti ponúkané rozvojom technológií?“ vznieslo FR pripomienku, že by bolo vhodné lepšie prepojiť európsky vysokoškolský priestor s európskym výskumným priestorom. Pri tejto otázke materiál ako jeden z cieľov uvádza „propagáciu využívania technologických inovácií v pedagogickom procese (kombinovaná a dištančná metóda, hromadne otvorené online kurzy, otvorené vzdelávacie zdroje) a podľa PL by malo ísť aj o nové spôsoby učenia. K otázke „Ako môže európsky vysokoškolský priestor zohrávať významnú úlohu pri náraste nových konfliktov medzi krajinami – v rámci Európy (napr. východ/západ) alebo medzi Európou a ostatnými regiónmi – a politického extrémizmu v rámci krajín?“ vznieslo DE pripomienku, aby bol text prepracovaný tak, aby sa znenie viac vzťahovalo na samotné vysoké školy a nie na vlády; zároveň podľa zástupcu Európskej komisie sa otázka týka skôr zahraničnej politiky ako európskeho vysokoškolského priestoru. V rámci organizačných otázok sa podľa materiálu navrhuje položiť ministrom v súvislosti s pripravovanou konferenciou v Jerevane tri otázky: „Aké sú najdôležitejšie výzvy pre európsky vysokoškolský priestor, ktoré by mali byť riešené v rokoch 2015 – 2018?“, „Ako si predstavujete európsky vysokoškolský priestor po roku 2020?“ a „Ako si predstavujete riedenie európskeho vysokoškolského priestoru v budúcnosti? Aké sú Vaše očakávania od ministerských stretnutí?“. Podľa PL sú otázky postavené príliš všeobecne, bolo by vhodné skôr určiť okruh vecných tém (napr. otázky zamestnanosti, vzťahov s výskumníkmi, demografického vývoja, ...), z ktorých by si ministri vybrali jednu/dve ku ktorým by sa písomne vyjadrili. V súvislosti s riadením BFUG a prácou pracovných skupín je pri materiáloch vhodné mať aspoň 3 týždne na odkomunikovanie veci so všetkými zúčastnenými subjektmi (vysokými školami, študentmi, učiteľmi, výskumníkmi, analytikmi, ...). Tento materiál bude ešte prepracovaný pracovnou skupinou, ktorá pripravuje jerevanské komuniké rozšírená o niekoľkých členov, ktorí by sa zaoberali organizačnými záležitosťami. Podľa zástupcu Európskej komisie dokument správne odráža uskutočnené diskusie, pričom neuvádza závery, ale skôr kladie otázky. Podľa zástupcu Rady Európy by tento dokument mal byť jeden z dvoch základných dokumentov pre jerevanskú konferenciu ministrov; zároveň text je ešte nedopracovaný a Rada Európy by ho mala ešte doplniť. Podľa BE je v materiáli potrebné doplniť dôraz na prepojenie európskeho vysokoškolského priestoru a európskeho výskumného priestoru a zdôrazniť aj potrebu výskumu v oblasti sociálnych a humanitných vied; zároveň dokumentu chýbajú konkrétne úlohy, pričom podľa predsedníctva budú tieto prerokúvané na najbližšej konferencii v januári v Rige. BE zároveň pripomenulo, že z hľadiska harmonogramu prác do jerevanskej konferencie je málo času na prípravu návrhu ministerského komuniké. Podľa ES by dokument mal byť základom pre ďalšiu prácu, BFUG by ho nemala len formálne schváliť. Podľa FI sa síce vychádza zo septembrových diskusií, materiál však nedostatočne pojednáva o výučbe zameranej na študenta a na vzdelávacie výsledky. Podľa zástupcu Európskeho združenia študentov dokument síce správne vychádza z uskutočnených diskusií, ale malo by tu ísť o menej technických diskusií a viac sa zamerať na to, ako pomôcť študentom. Podľa DE by bolo vhodné, aby o dokumente (v upravenej verzii) boli ministri informovaní ešte pred Vianocami, nakoľko po rokovaní v Rige bude zrejme už na oboznámenie malý časový priestor (jerevanská konferencia bude v polovici mája). 
K implementačnej správe 2015 zostavovatelia uviedli, že ide o nultý draft. Dokument nateraz nie je úplný a po doplnení chýbajúcich statí sa zrejme bude skracovať. V údajoch sú rozdiely oproti správe z roku 2012, zahrnuté sú nové indikátory a nové analýzy od pracovných skupín (napr. zamestnateľnosť, dôkladnejšia mobilita a internacionalizácia), upravené je poradie kapitol, doplnené sú nové bodovacie indikátory. Je potrebné rozhodnúť o tom, či bude správa len v jednej podobe (vyše 200 strán) alebo či majú zostavovatelia pripraviť aj stručnejšiu ca. 30-40-stranovú správu. Je potrebné, aby členské štáty tento draft revidovali – môžu byť nesprávne spracované dáta z dotazníkov (ak ide o dáta, ktorých zdroj je EUROSTAT alebo EUROSTUDENT, k týmto sa pripomienky/úpravy zasielať nemajú); T: pôvodne do 5. 12., predĺžený do 12. 12. 2014. PT a zástupca európskeho združenia študentov podporili aj kratšiu verziu, podľa PL kratšia verzia nie je potrebná, HR nevidí v kratšej verzii pridanú hodnotu. Podľa zástupcu Rady Európy je kratšia verzia prijateľná, musí však obsahovať dostatočne spoľahlivé údaje; zároveň požiadal, aby bol v celom texte konsolidovaný názov Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko. Zástupca Európskej komisie konštatoval, že časť týkajúca sa uznávania vzdelávania je stručnejšia, ako by bolo vhodné, preto vzniesol požiadavku, aby táto časť bola ďalej rozpracovaná. BE navrhlo aby v zhrnutí boli zapracované aj výsledky správ tematických pracovných skupín. Záverom zostavovatelia uviedli, že ďalšia verzia bude prediskutovaná pracovnými skupinami v prvej polovici januári.
V správe pracovnej skupiny pre štrukturálne reformy je viacero „kľúčových odporúčaní“. V rámci prvého je odkomunikovanie vízie a misiu európskeho vysokoškolského priestoru, zahrnutie krátkeho cyklu výslovne do národných kvalifikačných rámcov, prijatie používateľskej príručky pre ECTS, prepracovať vzor dodatku k diplomu. V rámci druhého ak sa vo všeobecnosti má akceptovať vzdelanie prvého stupňa je potrebné prispôsobiť predpisy tak, aby vo všeobecnosti postačovalo aj v rámci verejnej správy. V rámci tretieho, národná legislatíva má byť v plnom súlade s lisabonskou stratégiou, vrátane napr. uznávanie výsledkov predchádzajúceho (nevysokoškolského) vzdelávania. Základom dokumentu je snaha o dosiahnutie spoločného cieľa, aj keď rôznymi spôsobmi. Podľa DE je viacero rektorských konferencií proti zavedeniu ECTS a dodatku k diplomu do doktorandského štúdia, pričom viacero prístupov k doktorandskému štúdiu je aj v samotnom DE; podstatou má všade byť získanie doktorátu, pričom pred získaním doktorátu bolo navrhnuté označenie „doctoral candidate“. Podľa zástupcu Európskej komisie má dokument jasnú štruktúru a vhodný prehľad odporúčaní, navrhol aby v prípadoch ak niektorý štát vykazuje nedostatky, členovia BFUG by mali s ich odstraňovaním aktívne napomáhať, ak o to štát prejaví záujem; pracovná skupina by mala navrhnúť, ktoré z odporúčaní premietnuť do ministerského komuniké, pričom cieľom dokumentu by nemali byť rigidné príkazy ohľadom doktorandského štúdia, ale skôr odporúčania na kroky, ktoré by napomohli jeho harmonizácii. Podľa zástupcu EURASHE dokumentu chýbajú vstupné údaje vo vzťahu k uznávaniu. Podľa FR by sa aspoň jedno z odporúčaní malo ocitnúť v ministerskom komuniké; bolo by vhodné aby odporúčania boli obdobné špecifickým odporúčaniam pre štáty vydávaným Európskou úniou. Nakoľko vo FR je doktorand v pozícii výskumníka (t.j. nie študenta), FR sa prikláňa k pojmu „kandidát“. V HU existujú doktorandské školy ako samostatný typ vysokej školy, ECTS a dodatok k diplomu zatiaľ neboli pre doktorandov prijaté, hoci sa o tom už uvažovalo, nakoľko sprievodné dokumenty (napr. prehľad projektov, na ktorých sa doktorand podieľal, či zoznam publikácií) vypovedajú o doktorandovi viac ako dodatok k diplomu podľa šablóny; zároveň doktorandi sú tu považovaní za študentov, ale len na daňové dôvody. Podľa zástupcu európskeho združenia študentov nie je dôvod na to, aby aj v rámci doktorandského štúdia nebol aplikovaný ECTS; zároveň v súvislosti s návrhom zástupcu Európskej komisie by pomoc BFUG mala mať skôr podobu bratskej diskusie. Podľa DE by v rámci dodatku k diplomu bolo vhodné uvažovať s jeho osobitnou podobou (oproti prvému a druhému stupňu) tak, aby sa v ňom odrazili aj výskumné výsledky. Podľa AT v rámci BFUG určite nie je štát, ktorý by nečelil žiadnym výzvam v súvislosti s implementáciou. Zástupca Education International vzniesol otázku, čo ak dialóg s príslušným štátom nebude úspešný (t.j. implementácia nepokročí) – určite by nemali nasledovať sankcie.
K návrhu správy o sociálnom rozmere a o celoživotnom vzdelávaní by podľa IT mali byť doplnené odporúčania. Podľa zástupcu Európskej komisie by táto správa, rovnako ako ostatné správy pracovných skupín, mohli mať štruktúru ako hlavná správa; zároveň sa zdá, že dokument je skôr záznamom diskusií ako správou. Podľa zástupcu Rady Európy sa v tejto oblasti zrejme najlepšie dajú nájsť spoločné ciele; zároveň sociálny rozmer je veľmi dôležitý aspekt vysokoškolskej politiky, ktorý je potrebné zohľadňovať. Podľa zástupcu Education International by dokument mal zmieňovať nielen rozširovanie prístupu k vysokoškolskému vzdelávaniu, ale aj prípravu vysokoškolských učiteľov na to, aby sa dosahovali lepšie podiely úspešne absolvovaného štúdia. Podľa PL by otázka sociálneho rozmeru mala byť zohľadnená v horizontálnych stratégiách prípadne v stratégiách jednotlivých vysokých škôl. Podľa zástupcu EURASHE sociálnu inklúziu, ktorá je v dokumente zmieňovaná je potrebné brať nie ako problém ale ako výzvu. Podľa zástupcu európskeho zväzu študentov sa zdá, že sociálny rozmer treba považovať skôr za domácu/národnú otázku ako za spoločnú.
K návrhu správy týkajúcej sa mobility by podľa DE mal byť kladený osobitný dôraz aj na mobilitu študentov učiteľských študijných programov; zároveň by sa malo pristúpiť k harmonizácií informácií o štúdiu a bolo by potrebné zvážiť prenos finančnej podpory medzi štátmi (PL toto vidí problematicky; podľa RO je potrebné sa spojiť s ministerstvami financií a snažiť sa nájsť spoločnú cestu). Podľa DE by bolo tiež vhodné pritiahnuť viac študentov zo štátov mimo európskeho vysokoškolského priestoru, intenzívnejšie zbierať dáta o skupinách obyvateľstva, ktoré sú medzi študentmi menej zastúpené a prijať primerané opatrenia. Podľa zástupcu európskeho zväzu študentov sa problémy v súčasnosti vyskytujú už pri realizácii prenosu kreditov medzi štátmi, teda ešte komplikovanejšie sa javí možný prenos finančnej podpory berúc do úvahy, že táto téma je prediskutovávaná už dlhodobo bez významnejšieho náznaku riešenia. Podľa DE je pri prenose finančnej podpory potrebné zohľadňovať aj rozhodnutia Európskeho súdneho dvora – v súčasnosti sa viac nejasným stáva, ktorý štát je domáci a ktorý je hostiteľský.
K správe skupiny PATHFINDER v súvislosti s cieľom aby aspoň 20 % študentov štátov európskeho vysokoškolského priestoru malo počas štúdia medzinárodnú skúsenosť by tomuto malo napomôcť medzinárodné uznávanie. V súčasnosti je uznávanie považované za druhú najzávažnejšiu prekážku v rámci mobility (po finančných prekážkach), pričom ide najčastejšie ide o uznanie bakalárskeho vzdelania. Základom v rámci európskeho vzdelávacieho priestoru by malo byť automatické uznávanie, a to najmä bakalárskeho vzdelania, t.j. aby bakalár bol všade bakalárom. Podľa dotazníkového prieskumu sa v jednotlivých štátoch významne líši lehota na vybavovanie žiadostí – od pár dní až po 6 mesiacov. Rozdiely sú aj v odvolacom procese, niekde odvolanie možné nie je vôbec, inde ho riešia až súdy, pričom v niektorých štátoch sa za odvolanie požadujú poplatky. V rámci BENELUXu je ministerská dohoda o automatickom uznávaní, čo platí, ak sa príslušný študijný program nachádza v spoločnom zozname akreditovaných študijných programov. Obdobne existuje viacstranná dohoda severských štátov. V HR sa už pripravuje legislatíva na zavedenie na automatické uznávanie. Legislatíva štátov európskeho vysokoškolského priestoru ohľadom uznávania by sa mala upraviť na základe zásad lisabonskej konvencie a zjednodušiť na základe požiadaviek praxe (napr. neviazať na kvantitatívne ukazovatele ako napr. počet kreditov). Odvolanie by malo byť možné všade, jednoduché a bezplatné. Rozhodovanie by nemalo trvať viac ako 4 mesiace, pričom je potrebné využívať systém ENIC/NARIC a moderné technológie, zároveň pri podpore európskych noriem a smerníc pre zabezpečovanie kvality a EQAR. Štáty by tiež mali zvážiť úpravu dodatku k diplomu, aby bol lepšie použiteľný pri uznávaní. Celá správa by mala byť prezentovaná ministrom. Podľa zástupcu Rady Európy je zmena dodatku k diplomu dôležitá pre zjednodušenie uznávania vzdelania. Podľa DE aj keď sa to pred pár rokmi zdalo nemožným, na základe návrhu správy sa automatické uznávanie vzdelávania javí možným; tu by sa malo diskutovať aj o iných ako kvantitatívnych ukazovateľoch. PT začalo s legislatívou automatického uznávania v roku 2007, pričom vyjadrilo ponuku svoje poznatky zdieľať. Podľa ES by sa malo rozdeľovať uznávanie na uznávanie kreditov a na uznávanie úrovne; zároveň je diskutabilná otázka bezplatnosti odvolania. Podľa zástupcu Education International by mal byť tento zjednodušený prístup uplatňovaný aj v rámci vysokoškolského vzdelania druhého stupňa. Vo FR sa pôvodne automatické uznanie vnímalo nielen ako automatický prístup k ďalšiemu štúdiu, ale priamo aj automatické prijatie na štúdium, čo však treba dôsledne oddeľovať; zároveň je pravdepodobné, že aj pri všeobecnom automatickom uznávaní by uznávanie na účely zamestnania trvalo obvykle dlhšie.
K správe týkajúcej sa kreditového systému je – aj v duchu bukureštského komuniké – potrebné ECTS aplikovať v každom vysokoškolskom štúdiu, pričom ECTS je potrebné zohľadňovať už pri tvorbe študijných programov, nielen na účely mobility. Kredity ECTS by malo možné udeľovať aj v rámci celoživotného vzdelávania.  Príručka ECTS je síce vypracovaná, ale bolo by potrebné sa zhodnúť aj na jej statuse, pričom ako vhodným sa javí princíp, aby každý členský štát z nej transponoval to, čo sám uzná za vhodné s tým, že jej obsah je potrebné brať ako vodítko, avšak by bolo vhodné, aby dokument ako oficiálny schválili ministri, napr. na jerevanskej konferencii. Napriek zmienke o tom, že ECTS má byť prístupný v každom štúdia, dokument nevyžaduje jeho uplatňovanie v doktorandskom štúdiu.
K správe o doktorandskom štúdiu, absolventi doktorandského štúdia majú byť pripravení nielen na prácu na vysokej škole, resp. na akademickej pôde ale aj mimo nej. Ohľadom pojmov pri označenie doktoranda sa nedospelo k jednoznačnej dohode, či to má byť „doctoral candidate“, „doctoral graduate“ alebo „doctoral student“. Formulár dodatku k diplomu v súčasnosti nevystihuje dostatočne osobitosti doktorandského štúdia. Spomedzi členských štátov sú v menšine tie, ktoré ECTS uplatňujú v plnom rozsahu na celý doktorandský študijný program. Doktorandi by mali byť zahrnutí do prácach na vnútorných systémoch zabezpečovania kvality vysokoškolského vzdelávania. Obdobne ako  v rámci prvého a druhého stupňa existuje pojem „student centered learning“ malo by pri doktorandoch platiť „candidate centered policy“. Doktorandské štúdium by malo byť vyvíjané ale aj financované v spolupráci s mimovysokoškolským prostredím (najmä s výskumnými inštitúciami, či podnikmi; v súčasnosti však malé a stredné podniky nie sú príliš ochotné podieľať sa na príprave doktorandov). Doktorandi by mali byť intenzívnejšie zahrnutí aj do mobilít. Ohľadom štatistík sú komplikácie vo viacerých štátoch – niektoré vôbec nedisponujú počtom tak doktorandov ako doktorandských študijných programov. Pri doktorandskom štúdia je mimoriadne významné zabezpečiť udržateľnú financovateľnosť. Podľa zástupcu EQAR by mal byť dokument lepšie prepojený s európskym výskumným priestorom; nakoľko sú viaceré štáty, kde je vysokoškolské doktorandské vzdelávanie oddelené od výskumu. Podľa zástupcu Rady Európy je terminologická otázka nielen ohľadom samotného doktoranda ale aj ohľadom štúdia, nakoľko ide skôr o „doctoral research“ ako o „doctoral training“; zároveň by bolo vhodné aby sa dokumentmi bolonského procesu neukladala povinnosť zaviesť ECTS v doktorandskom štúdiu, ale skôr zdôrazniť, že zavedenie ECTS tu môže mať pozitívny vplyv na lepšiu štruktúrovanosť študijných programov. Podľa RO, ak by sa štúdium malo označovať ako „doctoral training“ nie je jasné, či by sa mal doktorand označovať ako „candidate“, „student“ alebo „trainee“; zároveň do ministerského komuniké by sa mala dostať požiadavka na stabilné a predvídateľné financovanie štátom a väčšia flexibilita v dĺžke štúdia, nakoľko trojročné štúdium sa prinajmenšom v oblastiach ako medicína javí ako prikrátke. Podľa zástupcu Európskej komisie dokument kladie náročné otázky najmä ohľadom prepojenia európskeho vysokoškolského priestoru a európskeho výskumného priestoru; podporiť by sa mal dôraz na to, aby absolventi doktorandského štúdia boli uplatniteľní aj mimo akademického prostredia. DE správu nemôže akceptovať, len ju berie na vedomie.
K príručke ECTS podľa ES je dôležité, aby dokument neukladal povinnosť zaviesť ECTS na doktorandské štúdium. Podľa BE je tu obava, aby pri zavedení ECTS na doktorandské štúdium nevznikli dva systémy kreditov – jeden pre prvý a druhý stupeň a jeden pre tretí stupeň. Podľa zástupcu Európskej komisie by bolo vhodné uvažovať nad ½-kreditmi, nakoľko tieto fungujú v niektorých severských štátoch.
Žiadosti Bieloruska, Kosova a Náhorného Karabachu o členstvo v BFUG boli presunuté na januárové rokovanie v Rige s tým, že k Náhornému Karabachu bolo vznesených viacero záporných vyjadrení, najmä v súvislosti s tým, že nejde o štát uznaný na základe medzinárodného práva ako aj vyjadrenie Azerbajžanu, ktorého časťou toto územie je.
Na rokovaní BFUG v Rige by mal byť prerokúvaný aj návrh jerevanského ministerského komuniké, ktorého prvý draft by mal byť k dispozícii 12. 1. 2015.

5.  Odporúčané závery:
Do stanoveného termínu majú členské štáty verifikovať, resp. oznámiť chyby v Implementačnej správe 2015, okrem údajov pochádzajúcich z EUROSTATu, resp. z EUROSTUDENTu

6.   Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia
Všetky prerokúvané materiály. SVŠVV
7.   Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC
Informácie z prerokúvaných materiáloch je možné zvážiť pri zmenách právnych predpisov.
8.    Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií

Súhlasím so zverejnením správy na internete
Správu vypracoval: Marek Gilányi
Dátum: 10. 12. 2014
Správu schválil:  Branislav Juhás, Peter Plavčan
 
Poznámka:
Správu zo ZPC je potrebné vypracovať do 10 dní od jej ukončenia a v papierovej aj elektronickej forme predložiť na Sekciu medzinárodnej spolupráce MŠVVŠ SR.