SPRÁVA 		IUVENTA – Slovenský inštitút mládeže
ZO ZAHRANIČNEJ PRACOVNEJ CESTY 		Búdková 2, SK – 811 04 Bratislava

1.	Účastník ZPC 

Meno a priezvisko, tituly:	Lucia Király Csajka, Mgr.	
Znalosť cudzích jazykov:	AJ, NJ	

2.	Zahraničná pracovná cesta

Štát / mesto:	Slovinsko	
Názov a adresa 
prijímajúcej organizácie:	MOVIT, Dunajska cesta 22 
SI - 1000 Ljubljana	
Účel cesty:	Medzinárodné sympózium: Budúcnosť kooperácie EÚ  v oblasti práce s mládežou v kontexte nového programu Erasmus+	
Spôsob financovania 
(kto hradí cestovné, pobytové náklady, iné výdavky):	IUVENTA – Slovenský inštitút mládeže	

3.	Rámcový program pobytu

Dátum	Navštívené organizácie, alebo pomenovanie programu dňa, popis rokovania s uvedením mien a kontaktov na partnerov	
27.5	Príchod, ubytovanie, registrácia	
28.5	Oficiálne otvorenie
Úvodné príhovory: 	
Peter Debeljak, riaditeľ Úradu mládeže z Slovinskej republiky; Uroš Skrinar, výkonný riaditeľ Erasmus +: program Mládež v akcii  v Slovinsku, MOVIT
Najnovší vývoj politiky mládeže v EÚ: 
Marta Medlinska, Rada Európy, EÚ Mládež, Lieve Caluwaerts, Ministerstvo kultúry SR, Mládež, šport a médiá Belgicko-Flanders 
Panelová diskusia na tému 
Tematická diskusia: Kvalita práce s mládežou 
Rolf Witte, BKJ - Nemecká federácia pre umenie školstva a kultúry a vzdelávania
Diskusia, záver 	
29.5	Tematický blok: Sociálna inklúzia
		Simona Muršec, školiteľka v oblasti mládežníckej politiky 
Skupinové diskusie
Tematický blok: "Erasmus +: Mládež v akcii" v kontexte politiky EÚ pre mládež 
Pascal Lejeune, Európska komisia 
Antoine Mertzeisen, Európske fórum mládeže 
Zdenka Mašková, Ministerstvo školstva, mládeže a telovýchovy Českej republiky
Tematický blok: Analýza situácie mládežníckej politiky
World cafe
Tematický blok: Vízia budúcnosti mládežníckej politiky EÚ
Reflexia	
30.5	Možnosti spolupráce EÚ v oblasti mládeže 
Krátke prezentácie: 
	Vyšehradská spolupráca
	Projekt spolupráce v politike EÚ v oblasti mládeže 
Budúcnosť spolupráce EÚ v oblasti mládeže
Skupinové diskusie 
Vyhodnotenie, záver
Stretnutie s NA Erasmus+ MOVIT
	
31.5	Odchod účastníkov	

4.	Stručný priebeh rokovaní

Sympózium bolo určené pre zástupcov mládeže a rád mládeže, národných agentúr a riaditeľov a zástupcov ministerstiev s agendou mládeže. Ciele stretnutia:
•	Poskytnúť priestor na diskusiu o vývoji mládežníckej politiky a jej budúcnosti;
•	Poskytnúť priestor na nadviazanie spolupráce pre účastníkov.
Špecifické ciele boli nasledovné:
•	Predstaviť vývoj mládežníckej politiky;
•	Načrtnúť zmeny v mládežníckej politike a načrtnúť perspektívu ďalšieho vývoja;
•	Zmapovať existujúce formy kooperácie;
•	Nadviazať nové formy spolupráce.
Stretnutia sa celkovo zúčastnilo 36 účastníkov.
 
Dátum	Podľa rámcového pobytu – obsah a výsledky rokovaní (v prípade študijnej cesty charakteristika a výsledky problematiky, získané poznatky, uplatnenie poznatkov z predchádzajúcich ciest)	
28.5	Oficiálne otvorenie, úvodné príhovory: 		
Peter Debeljak, riaditeľ Úradu mládeže z Slovinskej republiky 
Po úvodnom privítaní účastníkov a otvorení sympózia, stanovil ciele stretnutia pričom zdôraznil potrebu stretávať sa v podobných platformách a diskutovať o kľúčových otázkach smerovania mládežníckej politiky. Tento priestor by mal byť zároveň využitý aj na nadviazanie spolupráce a tvorbu nových projektov.
Uroš Skrinar, výkonný riaditeľ Erasmus+: program Mládež v akcii  v Slovinsku, MOVIT 
Vo svojom príspevku sa venoval základnému spoločnému rámcu mládežníckej politiky a  dôležitosti predsedníctva a politického kontextu práce s mládežou, pričom dôraz bol kladený na nástroje, ako je Štruktúrovaný dialóg, sociálna inklúzia, správa o mládeži a Erasmus+ či rovesnícke vzdelávanie. Zároveň zdôraznil, že ak má práca s mládežou prispievať k riešeniu problémov, ktorým dnes čelíme, mládežnícka politika musí mať medzisektorový a medzirezortný charakter. Tým sa zabezpečí maximalizácia potenciálu Európy a mladých ľudí v Európe.

Najnovší vývoj politiky mládeže v EÚ: 
Marta Medlinská, Rada Európy 
V príspevku bol opísaný inštitucionálny kontext mládežníckej politiky, v ktorom hrá významnú roku Európska únia (28 štátov), Rada Európy (47 štátov)  a vytvorené partnerstvo medzi nimi. Cieľom mládežníckej politiky je: "... vytvárať podmienky pre učenie, príležitosti a skúsenosti, ktoré zaistia a umožnia mladým ľuďom rozvíjať vedomosti, zručnosti a kompetencie potrebné k tomu, aby boli mladí ľudia aktérmi demokracie a začlenení do spoločnosti, kde majú hrať aktívnu úlohu ako v občianskej spoločnosti, tak aj na trhu práce.“
Kľúčové opatrenia politiky mládeže majú za cieľ podporu učenia občianstvu a integrovanému politickému prístupu." Oporou sú viaceré dokumenty, ako napríklad Investície a posilnenie jej postavenia stratégiu EÚ pre mládež a správy EÚ pre mládež (2009 a 2012). Neprehliadnuteľným miesto spomedzi aktivít EÚ v oblasti mládežníckej politiky je predsedníctvo EÚ (zameranie posledného tria na sociálne začleňovanie, ďalší trio sa bude sústrediť na posilnenie postavenia mládeže), ktoré koordinuje proces Štruktúrovaného dialógu, jeho hodnotenie / revízia, ale vedie aj viaceré pracovné skupiny.
Pozornosť bola venovaná aj Rade Európy, ktorá okrem iného zaviedla medzinárodné hodnotenie národných politík mládeže: Venuje sa hlavne témam ako sú: výchova k ľudským právam, akcie pre mládež, kampane (Bez nenávisti)  a pod.  
Čo sa týka partnerstva, to stojí na 3 zásadách: 
•	Činnosti, ktorým sa v rámci partnerstva venujú, sú spojené s hodnotami a prioritami oboch inštitúcií 
•	Spoločné aktivity majú pridanú hodnotu 
•	Aktivity sú komplementárne a dôležitú úlohu hrá synergia. 
Preto sú hlavnými témami, ktorým sa partnerstvo venuje účasť / občianstvo, vrátane nových koncepcií a nástrojov, sociálne začlenenie (dosah, prístup k sociálnym právam, boju proti novým formám xenofóbie a diskriminácie zraniteľných skupín a uznanie a kvalita práce s mládežou.
Diskusia k tomuto bloku sa zameriavala na význam mládežníckej politiky v jednotlivých dokumentoch európskych inštitúcií (napr. Lisabonská zmluva),  skúmaniu mládeže a prepojene výskumu s procesom prijímania rozhodnutí (takzvaná politika založená na dôkazoch. Otázky sa zameriavali aj na tému participácie a to, ako ju plánujú obidve inštitúcie podchytiť, keďže potrebu venovať sa jej ukázali napríklad aj voľby do Európskeho parlamentu.
Tematická diskusia: Kvalita práce s mládežou 
Rolf Witte, BKJ - Nemecká federácia pre umenie školstva a kultúry a vzdelávania
Cieľom príspevku bolo zvýrazniť rozdiel medzi mládežníckou politikou a prácou s mládežou, pričom vychádzal z 2 základných dokumentov:
•	Council conclusion on the contribution of quality youth work to the development, well-being and social inclusion of young people, máj 2013
•	Štúdia: The value of youth work in the EÚ, marec 2014
Práca s mládežou je prejavom mládežníckej politiky, pričom  jej chápanie je v EÚ rozličné. V jednotlivých štátoch má iné organizačné a inštitucionálne zabezpečenie. Preto aj definícia na úrovni EÚ je nekonkrétna – aby sa v nej našla každá krajina. To spôsobuje problém pri meraní jej kvality. Napriek rozličnosti, však majú všetky niečo spoločné, ako napríklad princíp participácie, využívanie neformálne vzdelávanie, mladí ľudia sú v strede záujmu pod.
Aby sa našiel spoločný rámec pre meranie kvality, bola vytvorená na úrovni EÚ expertná pracovná skupina, ktorá má za úlohu vytvoriť systém hodnotenia. Jej hlavným problémom bolo prekonanie toho, aby sa meranie obmedzilo iba na dokumenty, indikátory a čísla. 
Následná diskusia prebiehala v skupinách, ktoré pozostávali zo zástupcov mladých ľudí, národných agentúr a zástupcov ministerstiev a odborov mládeže, pričom bola zameraná predovšetkým na tri otázky:
•	Ako vyzerá aktuálna situácia práce s mládežou v danej krajine?
•	Ako diskusia o kvalite práce s mládežou v expertných skupinách ovplyvnila kvalitu práce s mládežou v danej krajine?
•	Ako celkovo posilniť kvalitu práce s mládežou?
	
29.5	Tematický blok: Sociálna inklúzia
Simona Muršec, nezávislý tréner v oblastiach mládežníckej politiky 
Cieľom príspevku bolo zhrnúť základné fakty o téme sociálna inklúzia v rámci politiky EÚ a dokumentov EÚ.
V minulosti EÚ uvažovala o sociálnej inklúzii skôr v kontexte nasledovných kategórií: Zamestnanosť, zlepšenie podmienok na bývanie a prácu, sociálna ochrana a tvorba opatrení za zníženie exklúzie.
V rámci významných dokumentov, ako je napríklad Lisabonská stratégia (2000) je inklúzai poňatá v rámci znižovania chudoby. Lisabonská zmluva (2009) zase zaviedla tzv. Sociálnu klauzulu, ktorá od Únie vyžaduje, aby pri definovaní a implementovaní svojich politík, brala do úvahy zamestnanosť, sociálnu ochranu a boj proti sociálnej exklúzii.  Stratégia Európa 2020 je viacročný hospodársky plán pre dosiahnutie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, pričom si stanovila aj – cieľov, ktoré chce dosiahnuť. Ďalšiu iniciatíu v tejto oblasti priniesla aj Európska platforma proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu.
EÚ vytvorila aj finančný nástroj na rozvoj a koordináciu sociálnej politiky: Progress program – EÚ program pre zamestnanosť a sociálnu solidaritu. Ide o finančný nástroj v rôznych oblastiach, vrátane sociálnej inklúzie.
Taktiež netreba zabúdať, že sociálna inklúzia sa dostala aj medzi tematické priority Tria Írska –Litvy –Grécka.
Cieľom skupinových diskusií bolo zachytiť opatrenia, ktoré boli robené v jednotlivých krajinách rôznymi aktérmi na lokálnej, regionálnej a národnej úrovni. Diskusie taktiež smerovali k otázke implementácie Záruk pre mládež.
Tematický blok: "Erasmus +: Mládež v akcii" v kontexte politiky EÚ pre mládež 
Pascal Lejeune, vedúci programu Erasmus + mládež 
Cieľom príspevku bolo predstaviť vývoj programu Erasmus+. Erasmus+ je Nástroom na implementáciu vízií európskej mládežníckej politike. Jeho predchodcom bol program Mládež v akcii. Erasmus+ sa od neho lísi hlavne v nasledovných aspektoch:
•	Nie je to separátny program pre podporu práce s mládežou, ale je spojený  s inými bývalými programami,
•	Dáva možnosť zahrnúť nových aktérov grantu – školy, mládežnícke organizácie – tam, kde je to relevantné
•	Menšia regulácia programu, čím sa zvyšuje možnosť pre žiadateľov použiť grant na potrebné veci a získali tak väčšiu flexibilitu.
Sedemročný program zameraný na posilnenie zručností, zamestnateľnosti a podporu modernizácie vzdelávania, odbornej prípravy a systémov práce s mládežou má rozpočet vo výške 14,7 miliardy EUR – o 40 % vyšší než predchádzajúce programy.
Erasmus+ má tri hlavné ciele: dve tretiny rozpočtu sú určené na štúdium v cudzine, a to v rámci EÚ i za jej hranicami, zvyšok je pridelený na podporu partnerstiev vzdelávacích zariadení, mládežníckych organizácií, podnikov, miestnych a regionálnych orgánov a mimovládnych organizácií, ako aj na reformy zamerané na modernizáciu vzdelávania a odbornej prípravy a podporu inovácií, podnikateľských schopností a zamestnateľnosti.
Antoine Mertzeisen, Európske fórum mládeže 
Cieľom príspevku bolo zadefinovať 12 rysov európskej mládežníckej politiky v Európe, ktoré buď už existujú, alebo by mali byť vyvinuté do roku 2020:
•	Autonómia a blaho mladých ľudí má byť  v centre pozornosti
•	Nadnárodná politická stratégia pre mladých ľudí a ich životné podmienky v Európe 
•	Kategorické politika, zameraná na všetkých, ktorí sú mladí: od detí až po mladých dospelíých
•	Nič o nás, bez nás – Ciele politík pre mládež musia byť tvorené, napĺňané a vyhodnocované s mladými ľuďmi
•	Interaktívne polia s multi-polárny riadenie a demokratické vedenie
•	Spolupráce v rámci Európskej únie a Rady Európy a otvoriť sa svetu 
•	Práca s mládežou ako pevný základ, na ktorom sa dá stavať
•	Cross-sektorové politiky pre potrubia život
•	Spojenie znalostí sa politík a postupov 
•	Platformy pre diskusiu a vývoj 
•	Agenti, hnacie motory a "poradenské agentúry" 
•	Špecifické a nezávislé finančný nástroj a právny základ

Zdenka Mašková, Ministerstvo školstva, mládeže a telovýchovy Českej republiky
Cieľom príspevku bolo priniesť vlastnú skúsenosť s programom Erasmus+. V ČR zastrešujú program 2 národné agentúry. Erasmus+ priniesol väčší dôraz na prepojenie podpory politík vzdelávanie / mládež po celom cieľov E + vyžaduje národných agentúr na úrovni príslušného odboru zodpovedného za implementáciu celého Integrovaného programu.: 
•	všeobecná znalosť E + program týkajúce sa ako vzdelávanie a mládež 
•	solídny prehľad politík vzdelávania a mládeže na národnej úrovni a na úrovni EÚ 
•	znalosť nástrojov na implementáciu politiky 
•	orientáciu v národnej a európskej realite týkajúcich sa príslušnej politiky 
•	schopnosť strategicky plánovať 
•	integrovaný prístup a spoluprácu

Reflexie k téme Erasmus+:
HU: Potreba vzdelávať aplikantov, ako dobre napísať projekt. V rámci MvA sa to dialo a nový program priniesol potrebu redukovať počty projektov.
BL: Upozornili potrebu podporného prístupu pre žiadateľov, aby boli žiadatelia uistení, že program nie je iba pre veľké organizácie, ale aj pre neformálne skupiny a pod. Zároveň je nevyhnutné pomáhať mladým ľuďom chápať procesy. 
Flámska komunita:  Malé iniciatívy je potrebné ochraňovať, lebo reflektujú na malé potreby a mobilizujú malé skupiny. Otázka, ako zahrnúť mladých ľudí do spolurozhodovania o prioritách programov. 
Tematický blok: Analýza situácie mládežníckej politiky
Predposledný blok stretnutia bol zameraný na identifikovanie stavu mládežníckej politiky, kde sa práve nachádza, kto sú jej kľúčoví aktéri a akým výzvam sa venuje. Na diskusiu bola využitá metóda World Café. Metoda „World Café“ stimuluje účastníkov k zdieľaniu odpovedí na definované otázky, ktoré sú jasne vymedzené.
Tematický blok: Vízia budúcnosti mládežníckej politiky EÚ
Pokračovaním World Café bolo definovanie ideálneho stavu mládežníckej politiky, ako by mala fungovať, aké princípy by mala využívať, aký má byť vzťah jednotlivých aktérov a pod. tento stav má naznačovať ,,kam sa chceme dostať“. Následne boli hľadané spôsoby, ako sa k tomuto stavu priblížiť.
Na záver, prebiehalo hodnotenie dňa, užitočnosť jednotlivých tematických blokov.	
30.5	Prehliadanie formy spolupráce EÚ v oblasti mládeže 
Krátke prezentácie: 
Wolf Witte
V tomto bloku boli predstavené expertné skupiny pre oblasti mládežníckej politiky a práce s mládežou. Niektoré zainteresované strany vyjadrili potrebu viac koordinovať prístup k podpore uznanie na európskej úrovni, podporovaný EÚ, Radou Európy a partnerstvom medzi nimi. To viedlo k vytvoreniu expertnej skupiny. Cieľom je ponúknuť miesto pre výmenu názorov, skúseností a prístupov k rôznym procesom a navrhnúť a vypracovať stratégie a / alebo partnerstvá medzi rôznymi aktérmi v oblasti neformálneho vzdelávania a práce s mládežou.  Nie sú v nej zastúpené všetky krajiny, chýba napríklad Chorvátsko, Španielsko, Cyprus. Jedna z pracovných skupín sa venuje aj tvorbe indikátorov kvality práce s mládežou. Problémom je, že základom pre pohľad expertov je národná perspektíva a nejednoznačná terminologická báza. Do budúcna je potrebné premyslieť, ako spraviť expertné skupiny viditeľnejšími a spraviť proces delegovania do expertných skupín transparentnejším.
Výbor, Vyšehradská spolupráca, siete pre otvorené práce s mládežou 
Zdenka: V4 a Východné partnerstvo
Príkladom regionálnej spolupráce je spolupráca krajín V4 a krajín Východného partnerstva (Arménsko, Gruzínsko, Azerbajdžan, Bielorusko a Ukrajina). Prezentácia pomenovala faktory úspechu  spolupráce a limity spolupráce. Medzi faktory úspechu patrí:
-	Odbory mládeže v krajinách sú aktívne a ochotné kooperovať
-	Politická podpora spolupráce
-	Jedna krajina je vo vedení a má na starosti koordináciu a udržateľnosť spolupráce V4
-	Koordinátor je rešpektovaný
-	Partnerstvo je postavené na princípe rovný s rovným
-	Koordinátor má vlastný tím a podporovateľov, ktorí mu pomáhajú napĺňať plány
-	Rozpočet na činnosť je stanovený
-	Stretnutia prebiehajú pravidelne na ročnej báze na 3 úrovniach (ministerstvá, národné agentúry, rady mládeže).
Z dlhodobého hľadiska je limitom to, že spolupráca je často postavená na osobných kontaktoch a v krajinách ja vysoká miera fluktuácie, čo sa týka odborníkov, venujúcich sa oblasti mládeže.
Barbara Zupan, Odbor mládeže, Slovinsko 
V rámci prezentácie bola predstavená otvorená metóda koordinácie, stanovená Európskou stratégiou. Metóda využíva spoločné ciele pre štáty EÚ, ale cesta, ako ich naplniť, je individuálna. Vytvára sa tak priestor pre porovnanie progresu v oblasti mládežníckej politiky, ktorá má napĺňať stanovené ciele. Správa o napĺňaní cieľov sa predkladá každé 3 roky.

Budúcej spolupráce EÚ v oblasti 
Cieľom bloku bolo vrátiť k vízii ideálneho stavu mládežníckej politiky z predchádzajúceho dňa a konkretizovať, ktoré oblasti by mali byť prvoradé a nemalo by  sa na ne zabúdať.  Išlo hlavne o oblasť sociálnej inklúzie, participácie, posilnenie medzisektorovej a medzirezortnej spolupráce.
Európska politika do roku 2020 by tak mala byť pružná, schopná reagovať na meniace sa podmienky, inkluzívna, postavená na dôkazoch a poznatkoch o mládeži. Výsledky boli odprezentované v pléne a uzavretie konferencie, spolu s vyhodnotením podujatia.

Stretnutie s NA Erasmus+ MOVIT
Po  konferencii nasledovalo krátke stretnutie s Národnou agentúrou Erasmus+ MOVIT, ohľadom pripravovaného seminára „Education for Youthwork“, ktoré sa uskutoční na jeseň na Slovensku. Cieľom stretnutia bola diskusia ohľadom cieľových skupín seminára a rámcovej štruktúry programu.

5.	Odporúčané závery 

(Uvádza sa  kto a aké opatrenia zabezpečí za účelom využitia poznatkov získaných na ZPC. Uvádzajú sa aj partneri, ktorým sa poznatky sprostredkúvajú.)
Získané poznatky spočívajú hlavne v prehľade o najnovších výskumoch a iniciatívach v rámci mládežníckej politiky, ktoré uvádzam v prehľade dokumentácie.	

6.	Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia 

A new study on youth work: making a difference for young people in Europe 
http://ec.europa.eu/youth/news/2014/20140219-youth-work-study_en.htm
A new youth policy towards Europe 
https://www.jugendfuereuropa.de/downloads/4-20-3495/MKP_NewYouthPolicy_Screen.pdf
Network of Professional Open Youth Work in Europe 
http://poywe.org/site/	

7.	Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC 

Vďaka účasti na sympóziu som získala prehľad o najnovšom vývoji mládežníckej politiky na medzinárodnej úrovni a relevantných dokumentoch a zdrojoch príkladov dobrej praxe, ktoré je možné preniesť na národnú úroveň. Vďaka zúčastneným zástupcom som získala komplexnejší pohľad na problematiku štruktúrovaného dialógu, čo využijem pri poskytovaní podpory organizáciám zaoberajúcich sa danou problematikou.  	

8.	Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií

(Uvádzajú sa mená a adresy osôb a organizácií, ktorým boli sprostredkované informácie o výsledkoch ZPC)
O výsledkoch služobnej cesty som informovala svojich kolegov v rámci pravidelnej porady oddelenia.	

Súhlasím so zverejnením tejto správy na internete

Dátum:	17. júna 2014	
Správu vypracoval
(meno a priezvisko, podpis):	Lucia Király Csajka	
Správu schválil
(meno a priezvisko, podpis):