Národný informačný systém podpory výskumu a vývoja v SR   – prístup k elektronickým informačným zdrojom
NISPEZ a NISPEZ II

 

	
                            
Konferencia LIBER 43rd Annual Conference on ‘Research Libraries in the 2020
Správa zo zahraničnej pracovnej cesty č. 65, 66/2014

1. ÚČASTNÍCI ZPC:
•	Mgr. Michal Sliacky – Odbor elektronických informačných zdrojov, sekcia Vedecká knižnica, CVTI SR, (AJ)
•	prof. RNDr. Ján Turňa, CSc. – generálny riaditeľ CVTI SR, (AJ)
•	PhDr. Mária Žitňanská – sekcia Vedecká knižnica, CVTI SR, (AJ)
ÚČASŤ NA KONFERENCII JE 100%HRADENÁ Z PROJEKTOV NISPEZ a NISPEZ II

2. ZAHRANIČNÁ PRACOVNÁ CESTA:
MIESTO: Riga, Lotyšsko, National Library of  Latvia
TERMÍN A TRVANIE:  30. júna – 5. júla 2014
ÚČEL CESTY: aktívna účasť na medzinárodnej konferencii a workshopoch LIBER 2014

3. RÁMCOVÝ PROGRAM POBYTU:
30. 6. 2014          	8.00 hod. 				odchod z Bratislavy
                              	15.00 hod. 	                      		príchod do Rigy
1. 7. 2014		workshopy				Riga
2. 7. 2014		worshopy a prednášky			Riga
3. 7. 2014		prezentácia posteru a prednášky		Riga
4. 7. 2014		prednášky				Riga 
5. 7. 2014		6.00 hod.				odchod z Rigy
			12.00 hod.				príchod do Bratislavy

4. STRUČNÝ PRIEBEH ROKOVANÍ:
O PODUJATÍ:
Každoročne konaná konferencia LIBER je jedným z najdôležitejších miest pre stretnutie sa profesionálov z vedeckých knižníc. LIBER = Association of European Research Libraries/Ligue des Bibliothéques Européennes de Recherche/Európska asociácia vedeckých knižníc.
Konferencia je už viac ako 40 rokov jednou z hlavných aktivít LIBERu a neustále narastá na svojej veľkosti a rozsahu. Väčšinou sa na nej zúčastní viac ako 300 – 400 delegátov. Počas troch dní trvania konferencie nadväzujú väzby, budujú základy pre vzájomnú spoluprácu, identifikujú najnaliehavejšie potreby vedeckých knižníc a zdieľajú navzájom informácie a nápady pre riešenie/uspokojovanie týchto potrieb. Konferencia sa koná každý rok v inej krajine, usporadúva ju člen LIBERu. To poskytne delegátom možnosť navštíviť popredné/významné  knižnice Európy. Centrum vedecko-technických informácií SR (CVTI SR) je členom LIBER.  

NULTÝ DEŇ (utorok 1. 7. 2014) – Workshopy:
RECODE WORKSHOP:
Institutional Support for Open Access to Research Data

Silnie názor, že otvorený prístup (OA) k vedeckým dátam prinesie výhody, a to jednak vede ako takej, tak aj spoločnosti. Avšak, inštitúcie, vrátane univerzít, výskumných združení a knižníc, na to, aby umožnili OA, musia v oblasti jeho vytvárania čeliť rôznym výzvam. Priority v programoch týchto inštitúcií sú nasledovné: hodnotenie a zachovanie kvality a dôveryhodnosti dát; školenie a rozvoj zručností výskumných pracovníkov a iných zainteresovaných strán; obhajovať hodnotu otvoreného prístupu; a zabezpečenie financovania. Tieto otázky majú vplyv na inštitucionálne procesy a vyžadujú určitú úroveň inštitucionálnej reakcie.
Seminár a workshop bol organizovaný spoločnosťou Policy RECommendations for Open Access to Research Data in Europe (RECODE). Tá využíva existujúce siete, komunity a projekty k riešeniu výziev v rámci OA a šírenia údajov a zachovanie sektoru, a vytvorenie politických odporúčaní na OA k dátam z výskumu na základe existujúcich osvedčených postupov. 
Cieľom workshopu bolo vytvoriť súbor politík a odporúčaní, ktoré poskytujú podporu inštitúcií podieľajúcim sa na vytváraní OA prístupu k výsledkom výskumu. Počas workshopu boli prezentované a diskutované výsledky výskumu na inštitucionálne politiky a postupy týkajúce sa riadenia kvality dát, školenia, advokácii a financovania. Pre ilustráciu boli prezentované a diskutované prípadové štúdie o inštitucionálnej podpore OA prístupu k výskumným dátam.
Workshop bol určený pre odborníkov z knižníc, univerzít, dátových centier, vydavateľov a pracovníkov finančných inštitúcií pracujúcich na tom, aby sa otvorený prístup k vedeckým dátam údajom možných výskumu. Viac informácií o RECODE projekte, viď na: http://recodeproject.eu/.

DEŇ 1 (streda 2. 7. 2014) – Workshopy a zahájenie konferencie
Workshop: Scholarly Communication and Research Infrastructures SC Workshop: Knižnice a výskum Data Management – čo funguje?
Množstvo knižníc v celej Európe začalo riešiť prvé kroky v oblasti správy výskumných dát. Znamená to v prvom rade rozvoj podporných služieb a infraštruktúry tak, aby slúžili potrebám vedcov a ďalej aj školenia a tréningy, ktoré sú cielené na rozvoj knihovníckych zručností v danej oblasti. Za posledný rok, Riadiaci výbor LIBER pre vedeckú komunikáciu a výskumné infraštruktúry zhromaždil celý rad prípadových štúdií, ktoré skúmajú súčasnú prax vo vedeckých knižniciach. Na základe prieskumu existujúcich praktík v knižniciach, bol tento workshop platformou pre diskusiu o cieľoch, stratégiách a prvých skúsenostiach. Otázkam, ktoré vyplynuli z workshopu je potrebné venovať pozornosť:
•	Aké hlavné ciele možno identifikovať pri vývoji a tvorbe stratégie pre manažment správu dát (RDM)? Patria niektoré medzi 10 odporúčaní LIBER pre RDM v knižniciach? Ako z nich môže mať partneri benefity, a ako môžu prispievať?
•	Ako motivovať pracovníkov pre túto novú pracovnú oblasť? Je vhodnejšie si najať nových pracovníkov alebo sa možno spoľahnúť na zručnosti súčasných?
•	Aké stratégie pre školenia boli testované, a aké to má prepojenia na prebiehajúce, resp. budúce RDM služby. Používajú zamestnanci skutočne tieto nové zručnosti? Aké role si je možné predstaviť? Existujú nejaké vzory, ktoré je možné odsledovať?
•	Je hosting výskumných dát časťou celkovej RD stratégie/politiky vlastnej inštitúcie?

Zahájenie konference
Pozvaný rečník: Dr Vaira Vike-Freiberga, prezidentka Lotyšska (1999 – 2007), prezident World Leadership Alliance / Club de Madrid, Lotyšsko
O sile slova a predstavivosti 
Na počiatku bolo slovo a ľudia sa stali ľudskými, až keď vyvinuli jazyk. Počas obdobia histórie a predhistórie sa jazyk rovnal hovorenému slovu, a teda nebolo možné, aby to bolo niečo iné, ako to, čo vychádza z dychu ľudskej živej prítomnosti, so všetkými odtieňmi zafarbenia, intonácie, výrazu tváre a reči tela. Vynález písma v jeho mnohých podobách niečo stratil so svojej podoby počas prekladu z ústnej tradície, ale otvoril široké možnosti komunikácie cez nekonečné priepasti času a priestoru. To otvorilo neobmedzené dvere sile predstavivosti, ktorej dočasná sila náboženskej dogmy sa iba mohla pokúšať o ovládnutie/kontrolu s rôznymi stupňami úspechu. Dalo to ľuďom nový zmysel seba samého a sveta okolo nich, či už je to vzájomné pôsobenie medzi prírodou a kultúrou alebo medzi jednotlivcom a spoločnosťou. 

Ďalší rečník: pani Rachel Frick, Rada pre knižnice a informačné zdroje, USA
Tok a trenie 
Populárnou témou rozhovorov odbornej verejnosti je otázka, "aká je budúcnosť knižníc?". Zaujímavejšou otázkou je: "Máme riešenie problému súčasnosti, ktorý nás stavia do pozície moci budúcnosti?" Čím ďalej, tým viac knižnice dnes volia krátkodobé výhry nad dlhodobými víťazstvami. Tým, že robíme voľby a rozhodnutia, ktoré iba zmierňujú bezprostredný tlak, tak sa v priebehu času staviame do slabšej pozície. Je dôležité, aby sa knižnice pripojili k dlhodobej stratégii a mali zmysluplnú víziu v rámci súčasných každodenných činností. Pri robení lokálnych rozhodnutí je potrebné vziať do úvahy väčšie národné a medzinárodné iniciatívy, stručne povedané, musíme vziať do úvahy ako globálne prepojený svet, tak aj očakávania rýchleho toku informácií. Tie menia spôsob, akým sa pracuje.
Ako organizujeme a poskytujeme prístup k našim zbierkam tak, aby sme umožnili inšpiráciu pre inovácie? Ako investovať do zamestnanca tak, aby nadobudol primeranú úroveň zručností? Ako pretvárať služby, ktoré zodpovedajú výzvam dnešného sveta v podobe digitálneho obsahu, prepojeného sveta a meniacim sa kanálom vedeckej komunikácie? Ako možno zvyšovať tok informácií a zmenšovať popri tom trecie plochy s cieľom uľahčiť vytváranie znalostí? 
Táto prezentácia ukázala prípadovú štúdiu Digital Public Library of America, v ktorej možno vidieť posun v myslení o našich zbierkach ako o dátach. Koncept OA a Open Data musí byť prehodnotený vzhľadom k zbierkam kultúrneho dedičstva a vzhľadom na to, ako sa mení prístup z uhla pohľadu knižnice do uhla, ktorý je menej obmedzujúci a dovolí viac interakcie a interpretácie mimo knižnice. 
Smerom k modelu decentralizovanej knižnice, a spôsobu, akým prezentujeme naše zbierky má požiadavky na organizačnú stratégiu, vývoj nových služieb a na to, ako spravujeme naše printové a digitálne zbierky. A taktiež na to, ako vnímame samých seba – profesionálov v procese tvorby poznatkov. Organizácie zaoberajúce sa kultúrnym dedičstvom a profesionáli, ktorí zachytia, ako prepojený svet transformuje spôsob našej práce, a ako využije sieť k svojej výhode, budú to práve tí, ktorí budú mať úspech smerom k hozizontu roku 2020. 

Session 2: Linked Open Data
2.1 Nuno Freire, The European Library, The Netherlands; Michael Mertens, Research Libraries UK (RLUK), UK
Insights and Outcomes from the Experience of The European Library and Research Libraries UK in Providing Linked Open Data/Pohľady a výsledky z práce European Library a Research Libraries UK v poskytovaní Linked Open Data 
Prínosy Linked Data sú v súčasnosti široko akceptované v knihovníckej komunite, existuje mnoho postupov, ktoré zabezpečujú, aby sa presadili štandardy a postupy najlepšej praxe. Táto paradigma reprezentácie dát prináša pre knižnice mnoho výziev. Generická povaha reprezentácie, ktorá sa používa v Linked Data dovolí akejkoľvek komunite narábať s dátami tiež, prináša veľa otvorených postupov implementácie aj v rámci knižničného sektora, kde ešte nebol stanovený postup, ako optimálne publikovať linked data knižnice. 
The European Library sprístupňuje sadu dát Linked Open Data (LOD), odvodenú zo zbierok agregovaných členských knižníc s tým, aby podporila ďalšie využívanie týchto dát inými knižnicami a komunitami. Prezentácia popisuje skúsenosti The European Library vo vytváraní tejto linked sady dát, úzku spoluprácu s RLUK konzorciom, perspektívy týchto organizáciií, prínosy linkovania a otvárania knižničných dát v kontexte veľkej agregácie. Sada dát zahŕňa národné bibliografie, knižničné katalógy a zbierky z oblasti výskumu, ktoré obsahujú digitálne aj fyzické zdroje. Prídavná podsada/subset pokrýva linkovanie systémov predmetových hesiel hromadne používaných v Európe, ktoré riadi niekoľko knižníc, projekt MACS (Multilingual Access to Subjects/Multijazyčný prístup k predmetom). To, že výsledky MACSu sú dostupné ako LOD je hlavným faktorom podpory ich ďalšieho využívania, pretože ontológie, budovanie slovníkov a prepájania sú kľúčovými aspektmi v mnohých oblastiach vrátene infraštuktúry výskumu a nie je to obmedzené iba na bibliografické zdroje. Vytváranie LOD má nároky na ľudské zdroje aj zdroje výpočtovej techniky a vyžaduje si veľkú mieru odbornosti v oblasti informačnej vedy a sémantickej techniky. 
Čo sa týka tohto kontextu knižniční agregátori poskytujú organizačné prostredie, kde sa vytváranie LOD stane pre knižnice menej namáhavým. Tento druh organizovania môže povýšiť existujúce informačné a komunikačné technológie ako súčasť svojich činností: centralizácia dát, ich odbornosť čo sa týka knižničných dát a sémantického webu.
Prezentácia zahŕňala aj praktické výsledky využívania LOD na Hackathone ukázala smerovanie potencionálnych služieb, ktoré budú môcť byť budované na LOD a eventuálne budú môcť byť dodávané a vykonávané European Library. 

DEŇ 2 (štvrtok 3. 7. 2014)
Pozvaný speaker: Profesor Thomas Daniel Wilson, University of Borås, Sweden
Fenomém e-knihy a jeho dopad 
Boli časy, keď sa zdalo, že e-kniha je skoro mŕtva a časy keď jej expanzia sa zdala skoro prevratná. Nezomrela ale ešte ani neprevláda nad klasickým publikovaním. Ale aj tak niet pochýb o tom, že príchod elektronickej knihy rozvrátil svet kníh od autora až po čitateľa cez vydavateľa, kníhkupca a knižnicu. 
Napr. autori sú teraz oveľa viac nezávislí na vydavateľoch alebo agentoch,  ako kedy boli. Samopublikovanie je teraz relatívny priamy proces a vzniklo mnoho agentúr, ktoré boli založené aby pomáhali autorom ktorí sami publikujú. Niektorí literárni agenti sa teraz obracajú smerom k vydávaniu e-kníh, možno, aby podporovali neznámych autorov, možno preto, aby začali s vertikálnou integráciou do ich obchodu. Vydavatelia sú pochopiteľne veľmi opatrní čo sa týka e-kníh, a toho, ako ovplyvnia ich obchodné záležitosti. Čitatelia sú si dobre vedomí trendu znižovania nákladov na výrobu a distribúciu, a preto sa očakáva že e-knihy budú lacnejšie ako tlačené knihy. Kníhkupci sú už určitý čas pod tlakom online predaja kníh. Amazon a e-knihy ešte viac tento tlak zvýšili. V Japonsku je teraz viac kníhkupectiev ako v celých USA a v Spoj. kráľovstve sa každý týždeň zavrie jedno kníhkupectvo. Knižnice odpovedali na e-knihy rôznymi spôsobmi a majú množstvo problémov, ako sa s nimi vysporiadať. Problémy spojené s ochotou vydavateľov sprístupniť ich pre knižnice, problémy spojené nedostatkom nezávislých platforiem, na ktorých sa môžu sprístupňovať používateľom, problémy v akademických knižniciach medzi ekonomickým imperatívom, ktorý je pod používaním elektronických učebníc a uprednostňovanie printových verzií študentmi, problémy s účtovaním DPH a podmienky vydania e-knihy. Čitatelia sa delia do troch skupín: tí ktorí uprednostňujú tlačenú e-knihu a nič iné, tí ktorí uprednostňujú e-knihu, a tí ktorí si vyberú jednu alebo druhú podľa okolností. Všetci súhlasia s tým, že komfort a prenosnosť sú kľúčovými výhodami e-kníh. 
Prezentácia sa venovala niektorým z týchto otázok v príslušnom kontexte výskumného projektu financovaného Švédskou radou (Vetenskapsrådet) pre výskum na University of Boras.

Session 6: Digital Sustainability
6.1 Maurizio Lunghi,Fondazione Rinascimento Digitale, Italy
Implementing an Interoperability Framework for Persistent Identifier Systems
Identifikácia digitálnych a nedigitálnych zdrojov musí byť unikátna/jedinečná, stabilná v priebehu času, certifikovaná, udržateľná, globálne použiteľná a pod. Trvalý identifikátor (Persistent Identifier = PI) systémov odrzkadľuje tieto používateľské potreby. Ale aj napriek tomu väčšina súčasných PI systémov ponúka iba službu, ako smerovať jeden typ PI na URL, podľa autorov to nestačí. 
Systémy PI sa musia vyvíjať smerom k poskytovateľom služieb, čo sa týka dôveryhodnosti, certifikácie, integrity a pôvodu vzájomných vzťahov a aplikácií domén. Ale aj tak väčšina súčasných PI domén nemá vzájomné vzťahy, v niektorých prípadoch predstavujú konkurenciu pre seba a tento rozdrobený prístup vyúsťuje do nárastu počtu služieb a nedostatočnej interoperability s jasnými ťažkosťami pri používateľov. Príspevok predstavil návrh Interoperability Framework (IF) pre systémy IP na úrovni služieb ako bol navrhnutý v rámci projektu PARSEN (www.aparsen.eu).
IF je postavený na 4 hlavných pilieroch:
•	Definícia PI systémov a domén
•	4 hlavné predpoklady
•	8 kritérií dôveryhodnosti 
•	Model ontológie

V rámci tejto práce používame termín „PI systém“ alebo „PI doména“ na identifikáciu globálnej kombinácie používateľskej komunity, ktorá sa zaujíma o PI služby a ktorá v niektorých prípadoch poskytuje obsah, ktorý musí byť identifikovaný, zložky poskytujúce PI služby, použitá technika, úlohy, architektúra a postupy pre rozdielne časti príslušného plánu dlhodobej ochrany. 

6.2 Digital Preservation Costs – Worse than Counting Calories
Yvonne Friese, Leibniz Information Centre for Economics, Germany
Nestor – kompetenčná sieť v nemeckom jazyku pre digitálnu ochranu bola založená v roku 2003. Pracovná skupina, ktorá má na starosti náklady je jednou z aktuálnych 8 skupín a bola založená v roku 2011. Sedem členov z 5 rôznych inštitúcií je momentálne zapojených, 4 z nich sú tiež zapojení do iných projektov týkajúcich sa nákladov ako napr. projekt EÚ 4C, DP4Lib alebo Radieschen.
Cieľom tejto pracovnej skupiny je zosumarizovať jednotlivé a detailné prípady z každodennej praxe, ktoré zahŕňajú niektoré „ceny a náklady“ a počty osobohodín, ktoré sú potrebné na plánovanie spracovania, uchovávania a ochrany a na prístup k archivovaným dátam. Táto úloha je porovnateľná s úlohou spočítať všetky kalórie, ktoré sa spotrebujú na ich publikovanie online tak, aby boli voľne dostupné pre každého. Odvážiť hmotnosť „potravy“ a vyrátať presné kalórie, špeciálne pri pokrmoch, ktoré obsahujú mnoho zložiek je zložité ale takáto otvorenosť a čestnosť spôsobí, že budeme musieť všetkým druhom kritiky a skepticizmu.
Míňame príliš veľa času na opravu neplatných PDF súborov? Koľko času míňame na opravu CD-ROMov? Ak je písanie novým softvérovým nástrojom sú potom náklady na ľudské zdroje vyššie ako náklady na dobré riešenie „z krabice“? Transparentnosť každodennej ochrany má svoju cenu. 
Tu predstavujeme zaujímavú sadu jednotlivých a detailných prípadov používania z našej každodennej praxe:
•	automatizované spracovanie prostredníctvom „Submission Application“,
•	služba uchovávania,
•	sledovanie technológií,
•	plánovanie ochrany PDF formátov, 
•	náklady na stáleho identifikátor (DOI),
•	prístup na tvorenie kópií  a digitálnej predlohy, náklady na podporu, 
•	právnické služby pre digitálnu ochranu.

6.3 Digital Curation at ETH-Bibliothek: From a Survey to a Customer-Oriented Service for Researchers
Arlette Piguet, ETH Zurich, ETH Libraries and Collections, Switzerland
Digitálne spravovanie v knižnici ETH: od prieskumu k zákaznicky-orientovaným službám pre výskumných pracovníkov 
Smernice pre dobrú vedeckú prax si vyžadujú zabezpečenie údajov v dostupnej a použiteľnej forme. Financujúce organizácie stále viac a viac požadujú od výskumných pracovníkov plánovanie manažmentu dát a všeobecne existuje určitý trend vo opakujúcom sa využívaní dát. Výkonná rada ETH Zurich poverila v roku 2010 knižnicu ETH, aby vyvinula vhodnú službu, ktorá by tieto záležitosti riešila na inštitucionálnej úrovni. Dôležitá základňa pre praktickú implementáciu digitálneho spravovania bola výsledkom prieskumu, ktorý sa robil medzi výskumnými pracovníkmi všetkých vedných odborov na ETH Zurich. Bolo vybrané technické riešenie dlhodobej digitálnej ochrany a následne na ETH-Zurich aj implentované. Na začiatku boli vybraté skupiny s pracovníkmi z rôznych vedných oblastí, pracovné procesy pre uchovávanie dát boli najskôr stanovené, a potom implementované krok za krokom. Taktiež boli vyvinuté pracovné procesy pre digitálne záznamy, ktoré sú dodávané do archívov ETH Zurich, a taktiež aj pre iné digitálne objekty. 
Kancelária digitálnej ochrany knižnice ETH Zurich teraz poskytuje služby pre výskumníkov ETH Zurich, ktorí chcú, aby ich dát boli dlhodobo uchovávané alebo zabezpečené pre určitý obmedzený čas v súlade so smernicami „dobrej vedeckej praxe“. Prezentácia ukázala príklady využívania výskumných dát s cieľom zosumarizovať otázky a výzvy, ktoré vznikli počas implementácie. Príspevok sa tiež zaoberá spôsobmi uchovávania dát v štruktúrovanej podobe a ich obohatenia o metadáta v dlhodobom archíve na predbežnom konci ich životného cyklu. Tiež sa budú preberať veci ako napr. dôležité aspekty profilu pre budúcich „správcov“ dát. 

Presentation of Posters I a II
Poster CVTI SR: Ján Turňa, Mária Žitňanská, Michal Sliacky, Marián Vaňo, Jana Kasáková
Národná informačná infraštruktúra pre výskum a vývoj (VaV) na Slovensku je prezentovaná projektom NISPEZ a NISPEZ II (Národný informačný systém podpory výskumu a vývoja na Slovensku – prístup k elektronickým informačným zdrojom). Významný je jeho dopad na slovenskú VaV komunitu, jej rozvoj a konkurencieschopnosť vo svete. Ide o unikátne riešenie na národnej úrovni realizované v dlhodobom horizonte (roky 2008 – 2015 s perspektívou pokračovania). 
Hlavný riešiteľ projektu Centrum vedecko-technických informácií SR v Bratislave (CVTI SR) má významné postavenie v oblasti vedy, výskumu, knihovníctva a knižníc na Slovensku. Je národným informačným centrom a špecializovanou vedeckou verejnou knižnicou Slovenskej republiky zameranou na technické odbory a vybrané oblasti prírodných, ekonomických a humanitných vied.
Prvým a najvýznamnejším špecifickým cieľom projektu je zabezpečenie prístupu k širokej ponuke svetových elektronických informačných zdrojov (e-zdroje). Prístup k nim je súčasťou modelu komplexného centralizovaného zabezpečovania prístupov do e-zdrojov, ako aj ďalších činností slúžiacich pre ich používateľskú podporu a efektívne využívanie.
Druhým cieľom projektu je zriadenie systému pre centralizovaný prístup, vyhľadávanie, využívanie a správu e-zdrojov pre VaV – s  praktickým výstupom Vyhľadávací portál pre vedu a výskum – scientia.sk.
Vybudovanie centrálnej bibliografickej databázy a portálového prístupu k slovenským e-zdrojom pre VaV (SciDAP) je tretí cieľ projektu NISPEZ. SciDAP predstavuje nástroj pre bibliografické spracovanie dokumentov produkovaných v oblasti VaV na Slovensku s perspektívou ich dlhodobej ochrany v repozitári digitálnych dokumentov CVTI SR. Portál má svoje významné postavenie v mapovaní Open Access politiky na Slovensku.

DEŇ 3 (štvrtok 4. 7. 2014)
Session 11: Research Infrastructures
11.2 Robin Charlotte Rice, University of Edinburgh, UK
Supporting Good Practice in Research Data Management: Edinburgh’s Experience/Podpora dobrej praxe v manažmente výskumných dát: skúsenosť z Edinburgu  
Podpora dobrého manažmentu výskumných dát je pre väčšinu inštitúcií nová iniciatíva. Okrem prípravy nových postupov a investovania do infraštruktúry, inštitúcie potrebujú svoje právomoci a každodennú podporu výskumných pracovníkov, aby sa splnili požiadavky svojich zamestnávateľov a vydavateľov. Knihovníkov je najlepšie využiť pri organizovaní kampaní na zvyšovanie povedomia a riešenie každodenných požiadaviek týkajúcich sa RDM pre súčasné alebo plánované projekty. 
Informačné služby Univerzity v Edinburgu a najmä knižnica Dát vyvíjajú služby a budujú kapacitu na podporu manažmentu výskumných dát (RDM) od roku 2007, vrátane školenia knihovníkov pre akademické služby a poskytovania online tréningov pre výskumníkov – MANTRA. Príspevok sa zaoberal skúsenosťami RDM a ponúkol poznatky ostatným, ktorí plánujú zaoberať podporou RDM vo svojich inštitúciách.  

Closing of the Conference & Library Tours
5. ODPORÚČANÉ ZÁVERY A VÝZNAM ÚČASTI:
Konferencia bola určená predovšetkým pre riaditeľov, odborných pracovníkov akademických a vedeckých knižníc, manažérov, vedeckých a výskumných pracovníkov, vysokoškolských učiteľov, špecialistov v oblasti informačno-komunikačných technológií, pracovníkov verejnej správy, študentov a všetkých záujemcov o uvedenú problematiku.
Členom LIBER je aj CVTI SR, a okrem toho, že zástupca CVTI SR je aj delegátom s hlasovacím právom, účasť prináša možnosť získať aktuálne poznatky o najnovším trendoch v odbore. Aktuálne sú to napr.: OA prístup k vedeckým dátam,  v ich ukladaní, vyhľadávaní ako aj sprístupňovaní (manažmentu). 
Význam účasti pracovníkov CVTI SR spočíva hlavne, že mohli byť prezentované dosiahnuté výsledky v rámci projektov NISPEZ a NIPSEZ II a v  ich konfrontácii s najnovšími trendmi, ako aj stretnutia s vydavateľmi, distribútormi a riešiteľmi projektov podobného typu, ako bol prezentovaný zo strany CVTI SR.

6. PREHĽAD PRINESENEJ DOKUMENTÁCIE A MIESTO JEJ ULOŽENIA:
Konferenčný zborník s PPT prezentáciami príspevkov, informácie o autoroch ako aj abstraktmi posterov je možné nájsť na webovej stránke z konferencie: http://liber2014.wp.lnb.lv/programme/. 

7. OSOBITNE VYHODNOTENÝ OČAKÁVANÝ PRÍNOS ZPC:
Zúčastnení pracovníci sú riadiaci a odborný personál projektov NISPEZ a NISPEZ II. Konferencia bola pre nich významnou príležitosťou prezentovať pred odbornou verejnosťou – formou posteru – výsledky svojej práce ako aj príležitosť pre publicitu projektov ako takých. Získanie nových vedomostí týkajúcich sa tém, ktoré sú v súčasnosti v odbore aktuálne je len ďalšou pridanou hodnotou ZPC. Tieto poznatky a vedomosti môžu slúžiť pri vytváraní nových stratégií CVTI SR a nových ideových zámerov pre projekty. Trendom sú v súčasnosti najmä vedecké a výskumné dáta, ich manažment a ich otvorenosť či už voči vedeckej komunite samotnej, ale aj voči širšej verejnosti. 
Stretnutia so zástupcami producentov e-zdrojov ako sú napr. Elsevier, Thomson Reuters, ProQuest, BioOne, Knovel, Wiley, resp. ExLibris boli o novinkách, ktoré ponúkajú, a o tom, aké sú ďalšie možnosti spolupráce po projekte NISPEZ/NISPEZ II a pod. Zaujímavé boli aj diskusie ohľadne skúseností s centralizovaným nákupom prístupov k EIZ na národnej úrovni spolufinancovaných zo zdrojov EÚ a ich možnosti zabezpečovania v Českej republike. 

8. SPÔSOB ZVEREJNENIA VÝSLEDKOV ZPC, PRENOS ZÍSKANÝCH INFORMÁCIÍ:
Táto správa zo ZPC bude zverejnená na intranete CVTI SR v sekcii správ zo služobných ciest ako aj na webovej stránke Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu SR http://www.minedu.sk/.   

SÚHLASÍM SO ZVEREJNENÍM SPRÁVY NA INTERNETE
SPRÁVU VYPRACOVAL: Mgr. Michal Sliacky	

Bratislava  9. 7. 2014
Podpisy účastníkov služobnej cesty:

•	Mgr. Michal Sliacky		....................v. r. ......................
•	PhDr. Mária Žitňanská		....................v. r. ......................
•	prof. RNDr. Ján Turňa, CSc.	....................v. r. ......................