Centrum vedecko-technických informácií SR	

Národný informačný systém podpory výskumu a vývoja v SR   – prístup k elektronickým informačným zdrojom
NISPEZ

           

 

	

Konferencia INFORUM 2014
Správa zo zahraničnej pracovnej cesty č. 83, 84, 85, 92, 115/2014

1. ÚČASTNÍCI ZPC:

•	Mgr. Roman Herda – Odbor elektronických informačných zdrojov, sekcia Vedecká knižnica, CVTI SR, AJ
•	PhDr. Gabriela Miklánková – Odbor knižničných fondov, sekcia Vedecká knižnica, CVTI SR, AJ
•	Ing. Mikuláš Kevély – Odbor informačných technológií, CVTI SR, AJ
•	Mgr. Michal Sliacky – Odbor elektronických informačných zdrojov, sekcia Vedecká knižnica, CVTI SR, AJ
•	PhDr. Mária Žitňanská – sekcia Vedecká knižnica, CVTI SR, AJ

2. ZAHRANIČNÁ PRACOVNÁ CESTA:

MIESTO: Praha, Vysoká škola ekonomická
TERMÍN A TRVANIE:  26. – 28. mája 2014
ÚČEL CESTY: aktívna účasť na odbornej konferencii INFORUM 2014

ÚČASTNÍCI ZA CVTI SR, KTORÝM SA ÚČASŤ HRADÍ 100% Z PROJEKTU NISPEZ:

3. RÁMCOVÝ PROGRAM POBYTU:

26. 5. 2014          	6.00 hod. 			odchod z Bratislavy
                              	10.00 hod. 	                      	príchod do Prahy 
28. 5. 2014		16.00 hod.			odchod z Prahy
			20.30 hod.			príchod do Bratislavy

4. STRUČNÝ PRIEBEH ROKOVANÍ:

O PODUJATÍ:
Konferencia INFORUM, ktorej jubilejný 20. ročník sa konal 27. až 28. Mája 2014 je zameraná na elektronické informačné zdroje (EIZ) a ich profesionálne využívanie vo vede, výskume, vzdelávaní a podnikaní, a ako taká je ojedinelou akciou svojho druhu v celej strednej a východnej Európe. Konferencia je určená pre pracovníkov odborných a verejných knižníc, manažérov, vedcov a výskumných pracovníkov, lekárov, vysokoškolských učiteľov, špecialistov IKT, pracovníkov verejnej správy, študentov a ďalších záujemcov o túto problematiku. 

NULTÝ DEŇ – WORKSHOPY:
WORKSHOP A: Ako zviditelniť knižnicu a jej služby – marketingové aktivity zamerané na využívanie EIZ (v angličtine).
Koordinátor sekcie: Linda Vidlund, Uppsala University Library, Švédsko
Čas a miesto: 26. 5., 10:00 – 13:00, Akademie věd České republiky
Workshop viedli Linda Vidlund a Cecilia Petersson.
Zbierky knižníc sa za posledných niekoľko rokov významne rozrástli, čo do počtu elektronických informačných zdrojov (EIZ) aj kolekciou digitalizovaných dokumentov. Vznikajú nové možnosti, ako sprístupniť knižničný fond koncovým užívateľom. Stále platí, že je knižnica vyhľadávaná ako východiskový bod pri štúdiu a práci s odbornou a vedeckou literatúrou. Priestory knižnice v sebe teda nesú obrovský potenciál. Knižnica už nie je chápaná ako len súbor regálov a uložených kníh, užívateľ sa teraz môže vydať na dobrodružnú expedíciu elektronickým fondom.
Workshop priniesol odpovede na otázku: Aké sú možnosti propagácie EIZ priamo v knižnici? Prakticky sa skúšali najrôznejšie techniky, tipy a stratégie, ktorými možno zviditeľniť EIZ v knižnice. V úvodne bola krátko teoreticky predstavená téma a viacero praktických príkladov, ďalej nasledovolo zdieľanie doterajších skúsenosti s propagáciou EIZ. V rámci workshopu bol dostatočný priestor pre diskusiu aj pre prácu v skupinách, ktorá zahŕňala praktické úlohy. V rámci workshopu si účastníci osvojili nástroje, ktoré pomôžu v propagáciu EIZ, ako aj konkrétne príklady z praxe a pod.

WORKSHOP B: Vše, co jste se chtěli dozvědět o discovery systému, ale báli jste se zeptat! (v angličtině)
Koordinátor sekcie: Helle Lauridsen, ProQuest, Dánsko
Čas a místo: 26. 5., 13:00 – 16:00, CERGE-EI
Tento workshop viedli Helle Lauridsen a Dave Pattern.
Na workshope sa účastníci zaoberali nasledujúcimi témami:
•	aké výhody môže discovery služba priniesť do vašej knižnice?
•	čo je potrebné zvážiť pred nákupom discovery systému?
•	akých otázok si musíte byť vedomí pri implementácii a aké sú bežné úskalia týchto systémov?
•	akým spôsobom vašu novú discovery službu "predáte" akademickým pracovníkom, vedcom, študentom ... a knihovníkom?
•	aký dopad má discovery služba na informačnú gramotnosť a využívanie e-zdrojov?
Helle a Dave chcú predovšetkým zdôrazniť významný prínos dobre implementované discovery služby pre užívateľa a rozšíriť tak doterajšie užívateľské skúsenosti s týmito systémami.

DEŇ 1
Zahájení konference
Koordinátor sekce: Vladimír Karen, Albertina icome Praha s.r.o.
Čas a místo: 27. 5., 10:00 - 12:30, Vencovského aula

Konferenciu otvoril Petr Dvořák, prorektor pre študijnú a pedagogickú činnosť z Vysokej školy ekonomickej. 
Prvým prednášajúcim bol Dave Pattern z University of Huddersfield. Jeho prezentácia s názvom „Libraries: The Good, The Bad and The Ugly vychádzala z troch nahnevaných blogov o knižnici, ktoré poslúžili ako základ pre preskúmanie niektorých obecnejšíchh problémov, ktorým pracovníci knižníc čelia. Naozaj si títo pracovníci osvojili zmeny, ktoré boli vytýčené modelom Library 2.0? Sústredia sa maximálne na potreby používateľov, alebo sa stále snažia svojich používateľov premeniť na akýchsi amatérskych knihovníkov? Na tieto, ale aj mnohé ďalšie sa Dave v prezentácii snažil nájsť odpoveď. Rovnako sa v nej zaoberal aj knižničnou antropológiou, analýzou používateľských dát alebo aj tým, prečo sa u nich na University of Huddersfield rozhodli odstaviť OPAC. S druhou prezentáciou „Dressed for Success?“ vystúpil Linda Vidlund a Cecilia Petersson z Uppsala University Library. V prezentácii odznela potreba hľadania nových spôsobov a možností ako e-zdroje v ponuke knižnice zviditeľniť. Nasledovalo niekoľko príkladov, ako sa s touto výzvou vysporiadali v univerzitnej knižnici v Uppsale. Pracovali s rôznymi typmi projektov, ktoré im umožnili identifikovať pozitívne výsledky v rámci organizácie a pochopiť, čo umožňuje zamestnancom stimulovať ich kreativitu a tak dosiahnuť vytýčené ciele. Táto práca s rôznymi typmi projektov im zároveň dala rôzne typy skúseností, ktoré by mali napomôcť k vytvoreniu tých najlepších-správnych pracovných postupov. Poslednou dopoludňajšou prezentáciou bola „The Oxford English Dictionary: Past, Present, and Future“, s ktorou vystúpil Peter Gilliver z Oxford University Press. V prezentácii zaznel príbeh Oxford English Dictionary, od počiatočného snaženia o komplexný historický slovník v polovici 19. storočia, cez vznik dvanástich zväzkov prvej edície v rokoch 1884 – 1928 a vydanie druhej edície v roku 1989 až po premenu z klasickej papierovej formy do formy elektronickej a aktuálny veľký výskumný projekt, ktorý je zameraný na revíziu slovníka. V prezentácii nás Peter tiež oboznámil so zdrojmi a technikami, ktoré boli použité pre zostavenie a revíziu slovníkových hesiel a rovnako aj s tým, ako transformácia slovníka do podoby online databázy zmenila jeho využívanie.

Sekcia: Akvizice a správa elektronických informačních zdrojů
Koordinátor sekce: Ladislav Svršek, Albertina icome Bratislava, s.r.o., Slovensko
Čas a místo: 27. 5., 14:00 – 17:40, Vencovského aula

Poobednajšiu časť otvorila opäť Linda Vidlund, tentokrát však s prezentáciou „eResources Workflow“. V tej sa zaoberala hlavne spôsobom, akým zjednodušiť spôsob, akým pracujeme s elektronickými informačnými zdrojmi. V dnešnej dobe je interakcia medzi rôznymi systémami veľmi náročná a s implementáciou nových systémov a nástrojov obvykle vyvstávajú ďalšie problémy vedúce k nedostatku vzájomnej interakcie medzi týmito systémami. V univerzitnej knižnici v Uppsale sa preto snažili zefektívniť a zjednodušiť procesy, ktoré sa na správe elektronickým informačných zdrojov podieľajú. S prezentáciou „Drive the transformation of Library Discovery and Management Solutions“ vystúpil Aaron Maierhofer zo spoločnosti ProQuest. Venoval sa najmä tomu, že v súčasnej dobe vzniká potreba inovatívnejších riešení, ktoré predstihnú súčasné tradičné systémy používania knižničných kolekcii  a zbierok. Je potreba zamerať úsilie nie na nahradenie súčasného stavu, ale o transformáciu a to tým, že sa budeme zaoberať potrebami budúcnosti. V prezentácii zároveň predstavil aj riešenia, ktoré ProQuest vyvíja na pomoc pri tejto transformácií. Agata Jablonka z Elsevier sa vo svojej prezentácii „The Future of the Book“ zaoberala hlavne novým typom obsahov a biznis modelov, ktoré sú prirodzenou súčasťou evolúcie od printových médií k elektronickým. Tým sa zároveň publikovanie stáva stále viac globálnejším a v prezentácií bolo načrtnuté ako sa na tieot zmeny adaptuje Elsevier. Krassimira Anguelova	 zo spoločnosti CABI v prednáške „New CAB eBooks Business Models and Initiatives for Enhancing Usage“ 
odprezentovala aktuálny CAB eBooks model trvalého prístupu, novú platformu EBC, aplikácie pre iPhone a Android, ako aj ďalšie iné, ktoré umožňujú prístup k e-knihám CABI. V druhej časti prezentácie sa venovala iniciatívam CABI na zvýšenie využívania e-kníh ako napr. vzdelávací program CABI, ktorý je organizovaný formou webinárov a rôzne iné aktivity na sociálnych médiach. 

Sekcia: Open Access: Zkušenosti a vize
Koordinátor sekce: Jindra Planková, Slezská univerzita v Opavě - Filozoficko-přírodovědecká fakulta - Ústav informatiky
Čas a místo: 27. 5., 14:00 – 15:40, Posluchárna D

Sekciu Open Access, Zkušenosti a vize moderovala Jitka Planková zo Slezskej univerzity v Opave. 
Prvou prezentáciou v rámci sejto sekcie bola „Politika Open Access v Spojenom kráľovstve“, ktorú preniesol Otakar Fojt z Britského veľvyslanectva v Prahe. Spomenul v krákosti históriu a súčasný stav OA. Podľa neho nie je OA okamžitá udalosť, ale dlhodobý proces. Predstavil OA prístup v Spojenom kráľovstve. Veľká Británia podporuje tzv. Gold OA, ktorý zaisťuje overená kvalitu peer review, uznáva dôležitosť vydavateľov, okamžité zverejnenie, ľahšie vyhľadávanie ako v repozitároch a ľahšia štandardizácia. Ďalej sa zaoberal problémami finančných prostriedkov. Jaroslav Šilhánek z Vysokej školy chemicko-technologickej v Prahe sa venoval vo svojom príspevku novej perspektívnej koncepcii Open Access publikovania – tzv. Megajournals. Predstavil vydavateľtvo na princípe OA – Public Library of Science – PloS, ktoré zaznamenáva mimoriadne výsledky. Časopis publikuje „primary scientific research“, ktoré ešte neboli nikde publikované. Rozsah časopisu nie je nijako obmedzovaný, vychádza de facto každodenne. Časopis PLoS ONE je „a peer-reviewed journal“ publikující „high quality research“.
Ďalšia prezentácia z oblasti OA bola z Royal Society of Chemistry v Nemecku. Predniesla ju Claudia Heidrich pod názvom „RSC Gold for Gold“. Stručne predstavila RSC, jej vydavateľskú činnosť, pohľad spoločnosti na OA a iniciatívu Gold for Gold, ktorá je založená na princípe odmeňovania všetkých inštitúcii zapojených do RSC Gold vouchermi, ktoré im umožňujú publikovať prostredníctvom OA zdarma. V Nemecku sa zapojilo vyše 200 inštitúcii pre roky 2014 až 2016 a tie obdržia vyše 900 OA voucherov každý rok. Prednášky v rámci sekcie venovanej OA ukončila Daniela Tkáčiková z Vysokej školy bankej v Ostrave. Vo svojej prezentácii sa venovala novému rámcovému programu EÚ pre výskum a inovácie Horizont 2020, ktorý stanovuje príjemcom podpory povinnosť otvoreného prístupu k publikovaným článkom. Zadefinovala, čo je otvorený prístup k vedeckým informáciam, venovala sa otázkam autorských práv a licencií ako aj výhodám OA. Európska komsia podporuje OA ako štandardný spôsob šírenia výsledkov verejnen financovaného výskumu v EÚ. D. Tkáčiková predstavila podrobnejšie projekt Horizont 2020 a portál OpenAIRE.

Sekcia: Vědci a knihovníci: Musíme si pomáhat
Koordinátor sekce: Eva Lesenková, Národní lékařská knihovna
Čas a místo: 27. 5., 16:00 - 17:40, Posluchárna D

Na posledný blok prezentácii sa presúvame do Posluchárne D na sekciu s názvom „Vědci a knihovníci: Musíme si pomáhat“ S prvou prezentáciou s názvom „Postavení, aktivity a spolupráce knihoven zařazených do lékařských fakult nebo do badatelských institucí působících v oblasti biomedicínských věd“ prichádza 	Milan Špála z Univerzity Karlovej v Prahe. Uvádza potrebu spolupráce medzi knihovníckou a lekárskou komunitou, a to na poli edukačnom, bádateľskom, ale i klinickom. Zdôrazňuje prínos knihovníkov a informačnej vedy vo vede ako takej. Špála ďalej upozorňuje na element doktorandov, ktorí spolu so svojími školiteľmi si majú osvojiť, popri odborných znalostí i metodológiu vedeckej práce. 
Radka Římanová z rovnakej univerzity vo svojej prezentácii „Sledování publikačních trendů témat při dlouhodobých analýzách vývoje tématu“ poukázala najmä na v súčasnosti zabúdanú metódu „on the desk“, ktorá jedná o analýzach spracovania konkrétnej témy vo vedeckých publikáciach a je založená na princípoch rešeršnej stratégie a ich využití vo výskume založenom na vývoji myšlienkových smerov a názorov. Táto metóda je pritom jedným z riešení problému obmedzených možností primárnych výskumov študentov a to hlavne pre kvalifikačné práce. S predposlednou prezentáciou „Mají česká knihovnická periodika budoucnost?“ vystúpila Renáta Salátová z Národnej knižnice Českej republiky. Venovala sa analýze českých knižničných periodík, od ich definície, cez ich históriu až po tematické okruhy v týchto periodikách. Tiež popísala ich aktuálny stav, miesto a úlohu, ktorú zohrávajú v odbore knihovníctvo a informačná veda. V závere prezentácie sa dotýka problému nastavenia pravidiel pre excerpciu do medzinárodných systémov.
Mária Žitňanská (spoluautori: Michal Sliacky, Ján Turňa – CVTI SR) prezentovali príspevok s názvom: NISPEZ → NISPEZ II: Šesť rokov priamej informačnej podpory pre slovenskú vedu. Národná informačná infraštruktúra pre výskum a vývoj (VaV) na Slovensku je prezentovaná projektom, v akademickej obci známym pod skratkou NISPEZ (Národný informačný systém podpory výskumu a vývoja na Slovensku – prístup k elektronickým informačným zdrojom). Model komplexného centralizovaného zabezpečovania prístupov do elektronických informačných zdrojov (e-zdrojov), ako aj ďalších činností slúžiacich pre ich používateľskú podporu a efektívne využívanie pokračuje realizáciou projektu NISPEZ II. Významný je dopad týchto projektov na slovenskú VaV komunitu, jej rozvoj a konkurencieschop­nosť vo svete. Ide o riešenie na národnej úrovni realizované v dlhodobom horizonte (roky 2008 – 2015 s perspektívou pokračovania). Príspevok prináša informácie o aktuálnom stave riešenia a o nadväznosti špecifických cieľov obidvoch projektov zameraných na zabezpečenie prístupu k širokej ponuke svetových e-zdrojov. Dôraz sa kladie najmä na celkové zhodnotenie šiestich rokov projektu NISPEZ, skúsenosti s týmto riešením, s riešením finančného zabezpečenia, zmluvných vzťahov s vydavateľmi a dodávateľmi, a jeho pokračovaním v projekte NISPEZ II, ako aj pohľadom na možné perspektívy do budúcnosti. Riešiteľom projektu je Centrum vedecko-technických informácií SR v Bratislave (CVTI SR), ktoré má významné postavenie v oblasti podpory vedy, výskumu, knihovníctva a knižníc na Slovensku. CVTI SR je národným informačným centrom a špecializovanou vedeckou verejnou knižnicou Slovenskej republiky zameranou na technické odbory a vybrané oblasti prírodných, ekonomických a humanitných vied.

DEŇ 2
Sekcia: Vyhledávání a zajištění přístupu k informačním zdrojům
Koordinátor sekce: Miroslav Bartošek, Masarykova univerzita
Čas a místo: 28. 5., 09:00 – 12:15, Vencovského aula

Program druhého dňa konferencie bol zas rozdelený do viacerých sekcií. Sekciu s názvom “Vyhledáváni a zajištění přístupu k informačním zdrojům“ moderoval Miroslav Bartošek z Masarykovej univerzity v Brne. Prvou prednášateľkou bola Petra Šťastná z Národnej knihovny Praha, ktorá predstavila zaujímavý projekt NapNak, ktorý vznikol v spolupráci Národní knihovny ČR a študentov Oddelenia informačnej vedy Filozofickej fakulty Slezskej univerzity v Opave. Cieľom tohto študentského projektu bolo spropagovať elektronické informačné zdroje formou krátkych video návodov. Videá boli vystavené na portáli YouTube, v súčasnosti je tam vystavených 28  videí. Ďalším príspevkom v rámci tejto sekcie 
bola prezentácia Michala Radu z Ministerstva vnútra ČR o otvorených dátach vo verejnej správe. Vo svojom príspevku zadefinoval pojem „verejné dáta“, ako sú publikované a zverejňované a vymenoval princípy „otvorených dát“. Poukázal na to, že verejná správa tieto dáta publikuje, ale nijako sa ich používanie neobmedzuje, nekontroluje ani nesleduje. Ďalším príspevkom bola prezentácia zástupcu vydavateľstva Springer. Cem Üzüm predstavil databázy na platforme SpringerLink. Stručne predstavil históriu vydavateľstva, ktoré vzniklo v roku 1842 a obsahuje cca 100 000 historických titulov a vyše 150 000 e-kníh na platforme SpringerLink. Knihy sa digitalizujú a vydavateľstvo spolupracuje aj s knižnicami na skenovaní. E-knihy sú v PDF a XML formáte, sú spracované aj MARC záznamy, žiadne odmedzenia, nie je obmedzený počet simultánnych používateľov a je povolené aj sťahovanie po kapitolách a tlačenie. Springer ponúka aj archívy e-kníh z mnohých vedných odborov. Dimitris Anagnostopoulos, zástupca  vydavateľstva McGraw-Hill, predstavil ponuku elektronických zdrojov.
McGraw-Hill má 100-ročné vydavateľské skúsenosti, je vydavateľom vedeckej, technickej a medicínskej literatúry. Umožňuje vzdialený prístup k bohatému multimediálnemu obsahu. Vladimír Krejčíř z Masarykovej univerzity v Brne sa vo svojej prezentácii zaoberal synchronizácii zdrojov na internete.
Predstavil ResourceSync – nový modulárny systém, ktorý rieši všeobecnú synchronizáciu akýchkoľvek zdrojov v prostredí internetu. Pracuje iba s konceptom URI a umožňuje synchronizovať zdroje nezávisle na type a rýchlosti zmien. Otázku, či vyhľadávanie na webe stagnuje, položil vo svojom príspevku Vilém Sklenák z Vysokej školy ekonomickej v Prahe. Odpoveďou je áno i nie, je však potrebné vnímať vyhladávanie v širšom kontexte ako len otázka-odpoveď. Tento rok má web 25 rokov, v r. 1993 vnikol prvý avyhľadávač fulltextového typu, v roku 1998 vznikol Google, ktorý už v roku 2000 mal 1 miliardu indexovaných dokumentov. V začiatku 21. Storočia možeme zaznamenať znižovanie vplyvu latalogovo orientovaných vyhľadávačov. Prednášateľ spomenul vznik fenomenálnych sociálnych sietí a predstavil ďalšie zámery firmy Google. Dôležité je okrem HTML využívať prirodzený jazyk a nespoliehať sa iba na Google. Peter Kocourek zo spoločnosti INCAD, Praha vo svojom príspevku predstvil nové UI PRO prístup k digitálnym zbierkam Kramerius 5. Kramerius 5 ma samostatné používateľské rozhranie, je navrhnuté aj pre mobilné zariadenia. Má nasledovné funkcie: nájdenie dokumentu a čítanie, kde má používateľ plné zobrazenie, listovanie a možnosť tlačiť, zdielať a uložiť do zbierky. Nasadenie novej verzie Kramerius 5 sa predpokladá na jeseň tohto roku.

Sekcia: Digitální zpřístupnění kulturního dědictví uchovaného v dokumentech
Koordinátor sekce: Adolf Knoll, Národní knihovna České republiky
Čas a místo: 28. 5., 10:35 – 12:40, Posluchárna D

Luděk Tichý z Národní knihovny České republiky sa v prednáške Národní kulturní dědictví v digitálním světě venoval hlavným faktorom a ich vplyvu na problematiku sprístupňovania digitálneho obrazového obsahu. V prednáške sa venoval aj témam ako sú: veľké objemy dát, dostupnosť, finančná náročnosť vo väzbe na kapacity ukladania a infraštruktúry. Ide o témy, ktoré majú väzby na otázky týkajúce sa: BigData, zabezpečenia a autorský zákon, podpora vzdelanosti verejnosti a systémová podpora vzdelávania.
Olga Čiperová a Tomáš Psohlavec zo spoločnsoti AiP Beroun s.r.o. v prednáške Tvorba vlastního obsahu v Manuscriptoriu. K čemu je to dobré? predstavili novú verziu systému Manuscriptorium. Nová verzia poskytuje používateľom moderné nástroje pre tvorbu vlastného obsahu. Používateľ má možnosť zakladať tematické kolekcie dokumentov a tvoriť virtuálne digitálne dokumenty. Tie je možné plniť obsahom agregovaným v Manuscriptoriu, ale teraz je možné pripájať aj obsah z vlastných zdrojov. K čomu je to dobré? Vďaka týmto funkciám môžu vznikať unikátny súbory informácií. Predstavme si dokumenty, v ktorých sa spoja stránky skutočných dokumentov s obrazmi vloženými užívateľom (ako sú napríklad vyobrazenie súvisiacich miest či osôb). Predstavme si, že k nim používateľ pripojí vlastný štruktúrovaný text alebo doplňujúce poznámky a výsledný celok zdieľa s ostatnými používateľmi prostredníctvom webu Manuscriptoria alebo sociálnych sietí. Svoju prácu si môže uložiť ako súbor vo formáte PDF alebo priamo vytlačiť. Bohatý potenciál týchto funkcií možno určite využiť ako pri odbornom bádaní, tak aj v bežných sférach ľudského bytia.
Filip Antoš z Výzkumného ústavu geodetického, topografického a kartografického sa v prednáške Virtuální mapová sbírka Chartae-Antiquae.cz – důležitý výsledek projektu Kartografické zdroje jako kulturní dědictví venoval projektu Kartografické zdroje ako kultúrne dedičstvo. Projekt je v prvom rade zameraný na vývoj nových technológií pre spracovanie a on-line publikovanie starých máp, plánov, atlasov a glóbusov. Vedľajším výstupom projektu sú digitálne kópie máp, atlasov a glóbusov, na ktorých sú nové technológie testované a rozvíjané. Kartografická diela sú z pohľadu svojho vzniku špecifické informačné zdroje podľa geodetických meraní a kartografických zobrazení. Nesú v sebe priestorovú informáciu o zakreslených objektoch. Možno v nich odmeriavať vzdialenosti, určovať azimuty, počítať výmery, zisťovať viditeľnosti atď. Preto je nutné digitalizáciu a sprístupnenie týchto diel vykonať tak, aby bolo možné využiť ich kartografických vlastností v spojení s novými možnosťami moderných informačných technológií. V príspevku boli predstavené metódy a prístroje vhodné pre presnú digitalizáciu máp, atlasov aj glóbusov. Ďalej boli odporúčané webové technológie pre sprístupnenie, publikovanie a pre prácu s digitálnymi kópiami starých máp v prostredí webového prehliadača, a to z pohľadu odborného užívateľa kartografického diela. Praktické ukážky boli ukázané na pilotných aplikáciách vznikajúcich v rámci projektu. Pozornosť autor venoval aj postupu pre precíznu digitalizáciu glóbusu až po vytvorenie virtuálneho modelu, ktorý možno zobraziť napríklad v aplikácii Google Earth formou georeferenčný vrstvy. Prvé výsledky projektu sú už teraz prístupné verejnosti vo virtuálnej mapové zbierke Chartae Antiquae.cz, ktorá vzniká v spolupráci VÚGTK, vvi s niekoľkými národnými i regionálnymi pamäťovými inštitúciami. Zbierka číta v súčasnej dobe okolo 15 tisíc máp, pričom v závere projektu koncom roka 2015 by mala obsahovať okolo 50 tisíc listov máp.
Ludmila Novotná zo Štátneho oblastného archívu v Plzni sa v prednáške Digitalizace matrik v archivech České republiky s přihlédnutím k situaci ve Státním oblastním archivu v Plzni venovala špecifickej digitalizácii v archíve. Matričné knihy sú jedným z najdôležitejších a najvyužívanejších prameňov uchovávaných v archívoch. Záznamy v nich obsiahnuté si vždy zasluhovali zvláštnu ochranu. Digitalizácia matrík je moderný spôsob ochrany týchto prameňov a možnosť, ako ich sprístupniť čo najširšiemu okruhu záujemcov. Všetky archívy v Českej republike, ktoré matriky vo svojich depozitároch majú, pristúpili k ich digitalizácii. Príspevok sa týka histórie matrík ako úradných kníh, počiatkov ich ochrany a tvorby zabezpečovacích kópií, počiatkov digitalizácie a porovnania spôsobu sprístupnenia digitalizovaných matrík v konkrétnych archívoch v Českej republike. Štátny oblastný archív v Plzni začal s digitalizáciou matrík v roku 2005. Postupne bolo digitalizovaných všetkých 11 500 zväzkov matričných kníh. Najprv boli zverejňované spolu s matrikou ďalších archívov na portále www.actapublica. eu., od roku 2013 na vlastnom portále www.portafontium.eu. Okrem matrík Štátny oblastný archív v Plzni, podobne ako ostatné archívy v SR, digitalizuje aj iné typy archívnych: listiny, kroniky, fotografie. Webový portál "Porta fontium" je výsledkom projektu "Bavorsko-česká sieť digitálnych historických prameňov", financovaného z prostriedkov programu cezhraničnej spolupráce Cieľ 3 Slovenská republika-slobodný štát Bavorsko 2007 – 2013 a Českej republiky. Sprístupňuje bádateľom v digitálnej podobe archiválie zo západných Čiech i Bavorska.
Jan Kaňka (Krajská knihovna Františka Bartoše ve Zlíně) predstavil v prednáške Projekt Digitalizace a ukládání ve Zlínském kraji – zkušenosti, postřehy nasledovné témy: V rokoch 2010 – 2013 sa v Zlínskom kraji realizoval projekt Digitalizácia a ukladanie, jeden z podprojektov širšieho rámcového projektu Rozvoj e-Governmentu v Zlínskom kraji. Projekt bol podporený v rámci Integrovaného operačného programu EÚ. Bol jedným z prvých tzv krajských digitalizačných projektov a v jeho rámci sa podarilo digitalizovať cca pol milióna strán knižničných dokumentov a muzeálií. Išlo o zbierky pamäťových inštitúcií zriaďovaných Zlínskym krajom, konkrétne krajskej knižnice, krajské galéria výtvarného umenia, štyroch regionálnych múzeí a hvezdárne. Projekt bol zameraný na digitalizáciu formou služby, teda jeho predmetom nebolo budovanie tzv krajské digitalizačnej jednotky. Príspevok bol zameraný najmä na knihovnícke aspekty projektu, akými sú výber dokumentov, tvorba a zdieľanie metadát, získavanie a prideľovanie identifikátorov a pod. Všetky menované oblasti predstavujú zdanlivo okrajové, ale pri samotnom priebehu projektu dôležité a podstatné momenty, ktoré môžu priebeh prác komplikovať. Nadväzujúce problematikou k prezentovanému projektu je samozrejme otázka sprístupnenie a dlhodobej ochrany a uloženie (LTP). V tomto smere spomenul niekoľko budúcich možností z hľadiska knižnice a múzeí. Riešiteľ projektu – Zlínský kraj – uvažuje o realizácii nadväzujúceho projektového zámeru v tejto oblasti.

5. ODPORÚČANÉ ZÁVERY A VÝZNAM ÚČASTI:
Konferencia bola určená predovšetkým pre odborných pracovníkov akademických, vedeckých a verejných knižníc, manažérov, vedeckých a výskumných pracovníkov, vysokoškolských učiteľov, špecialistov v oblasti informačno-komunikačných technológií, pracovníkov verejnej správy, študentov a všetkých záujemcov o uvedenú problematiku.
Konferencie sa zúčastnilo okolo 470 účastníkov, bola síce usporiadaná v skrátenom čase, ale rozhodne to neubralo jej účastníkom na možnosti byť konfrontovaní s obrovským množstvom informácii týkajúcich sa témy EIZ, najnovším trendom v ich ukladaní, vyhľadávaní ako aj sprístupňovaní. Význam účasti pracovníkov CVTI SR spočíva hlavne, že mohli byť prezentované dosiahnuté výsledky v rámci projektov NISPEZ a NIPSEZ II a v  ich konfrontácii s najnovšími trendmi, ako aj stretnutia s vydavateľmi, distribútormi a riešiteľmi projektov podobného typu, ako bol prezentovaný zo strany CVTI SR.

6. PREHĽAD PRINESENEJ DOKUMENTÁCIE A MIESTO JEJ ULOŽENIA:
Konferenčný zborník s plnými  textami príspevkov, informácie o autoroch ako aj PPT prezentácie je možné nájsť na webovej stránke z konferencie: http://www.inforum.cz/cs/sbornik . Aktuálne postrehy z konferencie INFORUM a avízo, že podrobnejšie bude konferencii venované ďalšie číslo je možné nájsť aj na:  http://www.ikaros.cz/ , kde budú zverejnené najzaujímavejšie prednášky a rozhovory a autormi. 

7. OSOBITNE VYHODNOTENÝ OČAKÁVANÝ PRÍNOS ZPC:
Prínosom účasti pracovníkov CVTI SR bola v neposlednom rade aj aktívna účasť. Zúčastnení pracovníci sú odborný personál projektov NISPEZ a NISPEZ II. Konferencia bola pre nich významnou príležitosťou prezentovať pred odbornou verejnosťou výsledky svojej práce ako aj príležitosť pre publicitu  projektov ako takých. 
Stretnutia so zástupcami producentov e-zdrojov ako sú napr. Elsevier, ProQuest, Knovel, Wiley ako aj ich distribútormi, boli o novinkách, ktoré ponúkajú, aké sú ďalšie možnosti spolupráce po projekte NISPEZ/NISPEZ II a pod. Zaujímavé boli aj diskusie ohľadne skúseností s centralizovaným nákupom prístupov k EIZ na národnej úrovni spolufinancovaných zo zdrojov EÚ a ich možnosti zabezpečovania v Českej republike. 

•	v stánku IET Publishing prebehli rokovania so zástupcom firmy o možnosti trialu do IET eBook collection, pretože e-knihy sú z oblasti inžinierstva a technológií vhodných na zakúpenie v rámci projektu NITT SK v prípade úspešného trialu. 
•	so zástupkyňou vydavateľa vedeckých EIZ – spoločnosťou Emerald – prebehli rokovania o možnostiach zakúpenia konkrétnych titulov e-kníh, nakoľko podľa vyhodnotenia trialu, ktorý už v CVTI SR prebehol, boli tiež pre projekt NITT SK zaujímavé, ďalej sa diskutovalo o možnosti zaradenia databázy Emerald pre vybrané inštitúcie v ďalšom projekte, ktorý by mohol byť riešený po projektoch NISPEZ a NISPEZ II.

8. SPÔSOB ZVEREJNENIA VÝSLEDKOV ZPC, PRENOS ZÍSKANÝCH INFORMÁCIÍ:
Táto správa zo ZPC bude zverejnená na intranete CVTI SR v sekcii správ zo služobných ciest ako aj na webovej stránke Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu SR http://www.minedu.sk/.   

SÚHLASÍM SO ZVEREJNENÍM SPRÁVY NA INTERNETE
SPRÁVU VYPRACOVALI: 	

Bratislava  3. 6. 2014

Podpisy účastníkov služobnej cesty:

•	PhDr. Mária Žitňanská		..................... v. r. ..........................
•	Mgr. Michal Sliacky		..................... v. r. ..........................
•	Mgr. Roman Herda		..................... v. r. ..........................
•	PhDr. Gabriela Miklánková       ..................... v. r. ..........................
•	Ing. Mikuláš Kévely		..................... v. r. ..........................

Správu schválil: 

•	prof. RNDr. Ján Turňa, CSc.	..................... v. r. ..........................