Centrum vedecko-technických informácií SR	

Národný informačný systém podpory výskumu a vývoja v SR   – prístup k elektronickým informačným zdrojom
NISPEZ

 

	

Uchovávanie a dlhodobá ochrana dát
3. pracovný seminár LIBER
Správa zo zahraničnej pracovnej cesty č. 63, 62, 110 a 111

ÚČASTNÍCI ZPC:

•	Mgr. Roman Herda – Odbor elektronických informačných zdrojov, sekcia Vedecká knižnica, CVTI SR, AJ
•	Ing. Mikuláš Kevély – Odbor informačných technológií, CVTI SR, AJ
•	Mgr. Michal Sliacky – Odbor elektronických informačných zdrojov, sekcia Vedecká knižnica, CVTI SR, AJ
•	PhDr. Mária Žitňanská – sekcia Vedecká knižnica, CVTI SR, AJ

ZAHRANIČNÁ PRACOVNÁ CESTA:

MIESTO: Viedeň, Viedenská univerzita
TERMÍN A TRVANIE:  19. – 20. Mája 2014
ÚČEL CESTY: účasť na medzinárodnom odbornom workshope: 3rd LIBER Workshop on Digital 
Curation "Keeping Data. The Process of Data Curation“

ÚČASTNÍCI ZA CVTI SR, KTORÝM SA ÚČASŤ HRADÍ 100% Z PROJEKTU NISPEZ:

RÁMCOVÝ PROGRAM POBYTU:

19. 5. 2014          	7.00 hod. 			odchod z Bratislavy
                              	9.00 hod. 	                      	príchod do Viedne 
20. 5. 2014		17.00 hod.			odchod z Viedne
			19.00 hod.			príchod do Bratislavy

STRUČNÝ PRIEBEH ROKOVANÍ:

O PODUJATÍ:

Keeping data: The process of data curation bol tretí z rady workshopov organizovaný ako jedna z akcií Asociácie europských akademických knižníc známou pod skratkou LIBER.
Workshop bol zameraný na digitalizáciu a digitálnu ochranu a správu. Prvý sa konal v roku 2007 v Kodani, nasledovaný druhým workshopom v roku 2012 vo Florencii. Zúčastnili sa na ňom významní predstavitelia knižnično-informačnej sféry na čele s Paulom Ayrisom, prezidentom LIBERu.
Podujatie bolo určené na stretnutie výskumníkov, zástupcov knižníc, obchodných partnerov a národných organizácií na získanie nových poznatkov, ich výmenu a diskusiu ohľadom plánovania dátového manažmentu s ohľadom na životný cyklus digitálnych objektov. 
Diskutovaných bolo niekoľko dôležitých otázok:
•	Ako môžeme efektívne nájsť a pristupovať k digitálnym zdrojom a spájať ich so zodpovedajúcimi metadátami?
•	Ktoré reprezentácie záznamov budú cieľom uchovávania?
•	Aké požiadavky by mali národné a medzinárodné výskumné infraštruktúry spĺnať?
•	V čom sa môže v tomto smere vedecký svet poučiť z toho komerčného?
Medzi hlavných rečníkov patril Herbert van de Sompel z Los Alamos National Laboratory, ktorý otvoril workshop s prednáškou o využívaní webových infraštruktúr na archiváciu a zároveň načrtol budúcnosť akademického publikovania. Nasledovala prednáška Andreasa Raubera z Vienna University of Technology o plánoch manažovania dát, kde vyslovil niekoľko myšlienok ako potrebu pohnúť sa ďalej za hranicu súčasného konceptu dát a súčasného zamerania na popis, potrebu „zberu“ všetkých elementov výskumného procesu či znova použitia dát a procesov ako základu pre Science 2.0 – nového prístupu k vede založeného na zdieľaní informácií a spolupráci prostredníctvom sieťových technológii. S poslednou doobednajšou prednáškou vystúpil Marco de Niet z Dutch Knowledge Center for Digital Heritage, ktorý hovoril o iniciatíve UNESCO-ICA-IFLA o zvýšení udržateľnosti informačnej spoločnosti. To by malo byť dosiahnuté ustálením kontinuity obsahu (dát, záznamov a informácií) prostredníctvom mutuality (čo môžem urobiť pre teba a čo ty pre mňa?). Knižnice by mali v tomto procese zastávať dve významné ulohy a to ako pamäťové inštitúcie a zároveň ako pionieri uchovávania digitálneho obsahu.
Poobednajšiu časť zahájil svojou prednáškou o Data Citaion Index Nigel J. Robinson zo spoločnosti Thomson Reuters. Data Citation Index je novým citačným indexom, ktorý ponúka kvalitné výskumné údaje vo forme 2 miliónov záznamov z overených vedeckých repozitárov z celého sveta. V citačnom indexe sú pokryté vedné odbory ako vedy o živote, fyzikálne vedy, spoločenské vedy, umenie a humanitne vedy. S ďalšou prednáškou vystúpil Hans Fransen z University Libraries Leiden s prezentáciu na tému Data management planning at an institution – the first wobbly steps of a newborn baby, ktorej hlavné závery týkajúce sa plánovania manažmentu dát by sa dali zhrnúť nasledovne: 
•	Zapojiť všetky zúčastnené strany – informačné a komunikačné technológie, dekanov fakúlt, výskumných pracovníkov atď.,
•	začať s tréningom podporného personálu čo najskôr, zintenzívniť styky na fakulte,
•	Ponúknuť infraštruktúru/y pre ukladanie, ktoré umožňuje rôzne úrovne autorizácie, bezpečnosti atď.,
•	„dva krát meraj a raz rež“ pred vytváraním úložiska pre súbory dát,
•	vyhľadávať spoluprácu na národnej a medzinárodnej úrovni.

Prvý deň workshopu zakončil svojou komplexnou prezentáciou European approach to develop world class infrastructures for research data Carlos Morais Pires z Európskej komisie. V prezentácií položil niekoľko zaujímavých otázok, ako napr. Sú výskumné dáta financované verejnými zdrojmi verejný majetok? Ako zabezpečíme uchovávanie a prístup? Ako zabezpečíme integritu a spoľahlivosť dát? atď. V prezentácií ďalej spomenul aktivitu e-infrastructures, ktorá podporuje zvnik e-Science, t.j. nové pracovné metódy založené na spoločnom využívaní nástrojov a prostriedkov informačno-komunikačných technológií v rôznych odboroch. Cieľom je odbornosť vedeckých komunít so znalosťami komunity informačných a komunikačných technológii schopných skúmať hranice vysokorýchlostnej komunikácie, vysokovýkonných superpočítačov, otvorených vedeckých softvérov a virtuálnych výskumných prostredí. Nasledovala diskusia pod vedením prezidenta LIBERu Paula Ayrisa k dnešným prezentáciam.

Úvodnou prezentáciou druhého dňa workshopu bola From local to global: Sharing of knowledge through participatory scientific information infrastructures od Norberta Lossaua, viceprezidenta Georg-August-Universität v Göttingene. Vo svojej prezentácií sa venoval repozitárom. Jeden repozitár je sám o sebe neutrálnym systémom, ktorú môže slúžiť viacerým účelom: k objavovaniu, poskytovaniu dátových sád pre dolovanie, analýzy, vizualizácie, poskytovanie metrík a štatistík atď. Víziou je globálna informačná štruktúra založená na OA prístupe k digitálnym repozitárom. Plný potenciál má ale digitálny obsah uložený na tisícoch repozitárov po celom svete iba vtedy, ak sú tieto repozitáre spojené. To znamená poskytnúť a vystaviť obsah repozitáru nástrojom, službám a portálom poskytovateľov, ktorí agregujú, analyzujú v týchto virtuálne vytvorených znalostných zdrojoch. S prezentáciou Interoperability: Removing the barriers in front of information, a democratic approach vystúpil riaditeľ knižnice istanbulskej Sehir University Ayhan Kaygusuz, v ktorej sa okrem interoperability a informačnými bariérami zaoberal aj informačnými technológiami samotnými, ktoré sú primárnou príčinou, že sa produkuje stále väčšie množstvo informácií pre stále väčšie množstvo používateľov. Odhady naznačujú že od roku 2013 do roku 2020 sa digitálne univerzum zväčší až desaťnásobne na 44 zettabajtov. Vo svojej prezentácii ďalej spomenul projekt Národného akademického repozitára, ktorý v súčasnosti beží a prvé výsledky sú očakávané na konci októbra 2014. Nasledujúca prezentácia od Paola Budroniho z Viedenskej univerzitnej knižnice sa zaoberala e-infraštruktúrou v Rakúsku, konkrétne projektom na podporu koordinovaného rozvoja infraštruktúr pre digitálne zdroje vo výskume a akademickej výučbe v Rakúsku. Projekt má dvanásť pracovných oblastí, patria pod neho ďalšie tri subprojekty a má 25 partnerov. Nasledujúca prednáška bola venovaná emulačným nástrojom ako súčasti stratégie pre dlhodobé uchovávanie digitálnych záznamov. Prezentáciu viedol Jeffrey van der Hoeven z Holandskej národnej knižnice. V prezentácii sa venoval emulácii od jej prvopočiatkov až po súčasnosť a na názorných grafoch bola porovnávaná emulácia vs. migrácia. Na záver bola položená otázka, prečo vlastne emulácie nie je používaná na uchovávanie. Predposledná prezentácia druhého dňa workshopu pochádzala od Hansa van Griekena, ktorý je viceprezidentom pre biznis inovácie v spoločnosti Capgemini. Na rozdiel od iných prezentácii bola plná vizualizácii, nechýbali v nej fotografie a videá. Témou prezentácie bolo, čo sa môžu univerzitné knižnice naučiť z iných odvetví, v ktorých spoločnosti tiež manažujú obrovské množstvo dôležitých dát. Poslednou prezentáciou bola Certification and quality: a French experience od Mariona Massola, vedúceho oddelenia digitálneho uchovávania v CINES (Centre Informatique National de l’Énseignement Superieur). Vo svojej prezentácii popísal vlastné skúsenosti s uchovávaním z praxe. Vyslovil aj myšlienku, že producenti sú zodpovední za kvalitu dát a používatelia za ich korektné používanie a repozitáre slúžia len na ich uskladnenie a dlhodobú ochranu. 
Na záver workshopu bola pod vedním Paua Ayrisa, prezidenta LIBERu, zorganizovaná diskusia, kde prednášajúci a ostatní účastníci prebrali ďalšie otázky a pohľady týkajúce as manažmentu aktivít spojených s dlhodobým uchovávaním dát. Podrobné informácie o celom podujatí budú spracované do materiálu, ktorý bude prezentovaný účastníkom 43. Výročnej konferencie LIBER, konanej 2.-7. júla v Rige.

VÝZNAM ÚČASTI NA KONFERENCII:

Táto ZPC umožnila zástupcom CVTI SR byť účastní na medzinárodnej konferencii. Dôležitým prínosom pre odborných pracovníkov CVTI SR, pracujúcich na národnom projekt NISPEZ, je získanie aktuálnych informácií o dianí v oblasti digitalizácie, budovaní repozitárov a uchovávania, archivovania vedeckých dát a e-zdrojov ako aj ich sprístupňovaní v medzinárodom meradle a kontexte. CVTI SR pripravuje implementáciu repozitára, buduje bibliografickú databázu SciDAP a digitalizuje informačné zdroje, preto je účasť na podobných podujatiach dôležitá najmä pre pracovníkov priamo zodpovednch  za tieto činnosti. Okrem samotných e-drojov, ktoré sú pre VaV komunitu veľmi podstatné (aktivita 1.1/NISPEZ), je veľmi dôležité aj budovanie infraštruktúry pre efektný prístup k obrovskému množstvu vedeckých dát (aktivita 2.1/NISPEZ), a taktiež ich spracovanie na bibliografickej úrovni (aktivita 3.1/NISPEZ).
Významná je tiež možnosť nadviazania novej spolupráce s inými inštitúciami ako aj neformálna výmena skúseností a najlepších postupov.

PREHĽAD PRINESENEJ DOKUMENTÁCIE A MIESTO JEJ ULOŽENIA:

Prezentácie prednášateľov sú dostupné na stránke:
https://liber2014.univie.ac.at/home/
Informácie, postrehy, zaujímavosti budú účastníkmi podujatia pripravené ako prezentácia na Informačnom
seminári CVTI SR pre zamestnancov. Články z podujatia budú rovnako pripravené do časopisov Bulletin
Slovenskej asociacie knižníc č. 3. , ITLib Informačné technológie a knižnice.

SPÔSOB ZVEREJNENIA VÝSLEDKOV ZPC, PRENOS ZÍSKANÝCH INFORMÁCIÍ:
správa zo ZPC bude zverejnená na web stránke MŠVVaŠ SR a na intranete CVTI SR.

SPRÁVU VYPRACOVAL: Herda, Sliacky, Žitňanská, Kevély
Bratislava  23. 5. 2014

SÚHLASÍM SO ZVEREJNENÍM SPRÁVY NA INTERNETE

Podpisy účastníkov služobnej cesty:

•	PhDr. Mária Žitňanská			v. r.

•	Mgr. Michal Sliacky			v. r.

•	Mgr. Roman Herda			v. r.

•	Ing. Mikuláš Kévely			v. r.

Správu schválil: 

•	prof. RNDr. Ján Turňa, CSc.		v. r.