Účastník ZPC	
Meno, priezvisko, titul:	Denisa Ďuranová, PhDr.	
Úsek:	Štátny pedagogický ústav, Oddelenie pre cudzie jazyky  	
	
Zahraničná pracovná cesta	
Miesto konania – štát, mesto:	Fínsko, Helsinki	
Organizátor:	Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre vzdelávanie a kultúru	
Termín:	26. – 29. 03. 2014	
Účel:	Študijná návšteva v rámci činnosti tematickej pracovnej skupiny Jazyky vo vzdelávaní a odbornej príprave 	
Rokovací jazyk:	anglický   	
	
Rámcový program
26. 03. 2014 - cesta Bratislava - Viedeň - Helsinki
27. 03. 2014 - 1. deň aktivity     
28. 03. 2014 - 2. deň aktivity     
29. 03. 2014 - cesta Helsinki - Viedeň - Bratislava  	
Stručný priebeh	
      V rámci činnosti tematickej pracovnej skupiny Európskej Komisie Jazyky vo vzdelávaní a odbornej príprave bol v oblasti výučby jazykov prezentovaný príklad dobrej praxe a to prostredníctvom študijnej návštevy, ktorá bola explicitne zameraná na fínsky vzdelávací systém a efektívnu výučbu jazykov. Hlavným cieľom aktivity bolo pokračovať v komparatívnej analýze týkajúcej sa jazykov vo vzdelávaní a odbornej príprave. Nosnými témami boli metódy CLIL, CALL a iné spôsoby integrovania IKT do výchovno-vzdelávacieho procesu. Aktivity sa zúčastnili zástupcovia Európskej Komisie, Rady Európy (Európske centrum moderných jazykov v Grazi), členovia tematickej pracovnej skupiny  v zastúpení krajín Litva, Maďarsko, Lotyšsko, Portugalsko, Slovinsko, Česká republika, Španielsko, Taliansko, Belgicko, Švédsko, Chorvátsko, Fínsko, Estónsko, Slovenská republika, Taliansko, Rakúsko, Francúzsko, Nemecko a experti z oblasti jazykovej politiky vo Fínsku. 
Základné body programu:
-	Obsahovo-jazykové vyučovanie a použitie informačno-komunikačných technológií v jazykovom vzdelávaní 
-	Jazykové vzdelávanie 
-	Reforma národného kurikula 
-	Inovatívne projekty v jazykovom vzdelávaní 
-	Návšteva školy
     V úvode aktivity bola predstavená štúdia zameraná na literatúru v oblasti využitia a dopadu obsahovo-jazykového integrovaného vyučovania a informačno-komunikačných technológií vo výučbe jazykov. Následne bola prezentované metóda CLIL, ktorá je vo Fínsku využívaná v odbornom vzdelávaní od neskorých osemdesiatych rokov a vo všeobecnom vzdelávaní od roku 1991. Pedagogická realita v triedach poukazuje na to, že medzi metódou CLIL a imerziou je určitý prienik, pričom imerzia je využívaná pri švédskom jazyku a hlavným cieľom je funkčný bilingvizmus; CLIL má vo výučbe rôzne formy implementácie a zvyčajne je realizovaný prostredníctvom anglického jazyka, avšak nemecký, francúzsky a ruský jazyk je taktiež používaný ako CLIL jazyk. Najčastejšie predmety vyučované prostredníctvom CLIL sú matematika, biológia, geografia, hudobná výchova, výtvarná výchova, telesná výchova, pracovné vyučovanie, dejepis, fyzika, chémia. Vyučovanie je zabezpečené učiteľmi, ktorí majú vysokú úroveň jazykových kompetencií v danom jazyku, ale nie sú rodenými hovoriacimi. Výsledkom národného prieskumu v roku 1996 bolo, že 11,7% škôl ponúkalo výučbu prostredníctvom CLIL, v roku 2006 to bolo už len 5,7%. V súčasnosti však samosprávy predpokladajú opätovne vyššiu požiadavku na výučbu prostredníctvom CLIL. Fínsko má najrozsiahlejšiu národnú stratégiu týkajúcu sa využívania informačno-komunikačných technológií v Európe - zameraná na učenie sa jazykov, zlepšenie jazykových kompetencií a určenie medzier v osvojených kompetenciách.    
     Hlavnými jazykmi výučby sú dva národné jazyky - fínsky a švédsky jazyk, ktoré sú jedinými povinnými jazykmi, ale vo všeobecnosti nie sú vždy prvým cudzím jazykom. 90% žiakov si vyberá anglický jazyk ako prvý cudzí jazyk, potom nasleduje fínsky (5%) a švédsky jazyk (1%). Najskorší začiatok výučby cudzieho jazyka je 7 rokov, avšak väčšina (87% v roku 2010) začína výučbu prvého povinného cudzieho jazyka v 3. ročníku, t. j. vo veku 9 rokov. Okolo 70% krajín v Európe, vrátane Fínska, má začiatok výučby druhého cudzieho jazyka vo veku 10 – 13 rokov. Úroveň komunikačných jazykových kompetencií zodpovedá úrovni A2 SERR pre jazyky v prvom cudzom jazyku, úrovni A1 SERR pre jazyky v druhom cudzom jazyku (na konci nižšieho stredného vzdelávania). 
     Zástupkyňa fínskej National Board of Education informovala o časovom harmonograme reformy národného kurikula, ktoré sa pripravuje pre predprimárne, základné a stredné vzdelávanie (odborné a všeobecné). Pracovná verzia národného kurikula bude zverejnená na webovom sídle ich organizácie v priebehu apríla a to za účelom pripomienkovania zo strany verejnosti. Finálna verzia národného kurikula bude pripravená do decembra 2014, následne bude zverejnená a poskytnutá miestnym autoritám za účelom oboznámenia sa so zmenami a prípravy miestnych kurikúl. Pracovná verzia zmien národného kurikula vo Fínsku sa explicitne zameriava na dimenzie kompetencií: rozmýšľanie a učenie sa; kultúrna kompetencia, interakcia a vyjadrovanie; starostlivosť o seba, riadenie každodenných činností, bezpečnosť; multigramotnosť; IKT kompetencie; kompetencie potrebné pre pracovný život a podnikanie; účasť, zodpovednosť. Škola ako vzdelávacia organizácia má podporovať žiakov rast a povzbudzovať všetkých žiakov k učeniu sa, škola ako vzdelávacia organizácia má zabezpečiť posilnenie žiakovho pozitívneho a reálneho vnímania seba samého, sebareflexiu žiaka a celej školskej komunity, podporovať učenie sa. 
Pracovná verzia národného kurikula pre cudzie jazyky je zameraná na nasledovné oblasti:
-	Žiaci si musia uvedomiť ich vlastné jazykové a kultúrne zázemie a majú byť vedení, aby venovali pozornosť a vážili si jazykovú a kultúrnu diverzitu okolo nich a to v škole aj mimo školy.
-	Zahrnutie sociolingválnych aspektov: status jazykov.
-	Zameranie veľkej pozornosti na (ústnu) interakciu.
-	Žiaci sú povzbudzovaní, aby veľa komunikovali. Dôraz na pomoc a podporu žiakov navzájom. Povzbudivá atmosféra je zodpovednosťou všetkých. 
-	Žiadne stanovené domény použitia jazyka. Dôležitým bodom je záujem žiakov a zmysluplnosť komunikácie.  
-	Veľká sloboda pri výbere obsahu.
-	IKT musí byť využívané a žiakom musia byť ponúknuté možnosti realizovať (medzinárodnú) komunikáciu.
-	Zvláštna pozornosť sa venuje kompetencii ako sa učiť jazyk a je jej venovaná pozornosť od začiatku učenia sa jazyka.
-	Všetky formy hodnotenia sa používané, vrátane sebahodnotenia, hodnotenia spolužiakom, všetky jazykové komunikačné činnosti sú hodnotené.
-	Všetky jazykové komunikačné činnosti sú hodnotené v súlade so SERR pre jazyky a národnou stupnicou. 
-	Odporúčanie používať metódu CLIL, pokiaľ je to možné. 
Pracovná verzia národného kurikula pre bilingválneho vzdelávania nerozlišuje medzi vyučovaním prostredníctvom metódy CLIL a bilingválnym vzdelávaním. Uvádza dve škály bilingválneho vzdelávania:
1.	Široká škála bilingválneho vzdelávania (=viac ako 25% výučby v cudzom jazyku alebo v inom národnom jazyku) je rozdelená do dvoch kategórií:
-	Skorá úplná imerzia - v národných jazykoch (realizovaná podľa kanadského modelu)
-	Iná široká škála bilingválneho vzdelávania
2.	Úzka škála bilingválneho vzdelávania (=menej ako 25% výučby v cudzom jazyku alebo v inom národnom jazyku)
Ciele výučby všetkých predmetov v rámci bilingválneho vzdelávania sú rovnaké ako ciele nebilingválneho vzdelávania. Na konci základného vzdelania žiaci by mali byť schopní pokračovať vo vzdelávaní v národnom jazyku podľa ich výberu. Pracovná verzia národného kurikula zdôrazňuje dôležitosť vysokej miery spolupráce medzi učiteľmi jednotlivých predmetov a učiteľmi jazykov. 
     Počas aktivity boli zároveň prezentované inovatívne projekty v oblasti jazykového vzdelávania:
-	„Language Circus“ (Kielitivoli) - národný projekt realizovaný od roku 2008 a koordinovaný fínskou National Board of Education. Hlavným cieľom projektu bola podpora učenia sa iných jazykov ako anglického a švédskeho jazyka. Do konca roka 2010 bol školám a samosprávam poskytnutý grant v sume 4.500.000 eur ako štátna dotácia. Do projektu bola zapojená viac ako polovica základných škôl. 
-	„Network for Language for Language Education Policies“ (Kieliverkosto) -  sieť je financovaná Ministerstvom školstva a kultúry a koordinovaná University of Jyväskylä. Hlavným cieľom siete je spolupodieľať sa na tvorbe jazykovej politiky, diseminácia informácií týkajúcich sa súčasných tém v oblasti jazykového vzdelávania, realizácia výskumu, ktorý sa týka jazykovej politiky, poskytnutie prednášok a vzdelávania ohľadom jazykovej politiky. Každoročne sa sieť explicitne zameriava na jednu tému a aktivity s ňou súvisiace. V roku 2010 sa sieť zameriavala na multilingvizmus, v roku 2011 na jazykové a komunikačné kompetencie pre pracovný život, v roku 2012 na vzdelávanie učiteľov, v roku 2013 na národnostné menšiny a v roku 2014 sa explicitne zameriava na zručnosti a kompetencie.  
     Súčasťou aktivity bola aj návšteva vybranej školy podľa záujmu: Puotila Comprehensive School (7 – 12 roční žiaci), Meilahti Comprehensive School (13 – 15 roční žiaci), Itäkeskus Upper Secondary School. Zúčastnila som sa návštevy strednej školy Itäkeskus Upper Secondary School, ktorá má dve hlavné zamerania a to všeobecné a jazykové. Počas návštevy sme sa stretli a diskutovali s riaditeľkou školy, učiteľmi a žiakmi a to o viacerých témach, napríklad o výučbe jazykov na strednej školy, maturitnej skúške, využití informačno-komunikačných technológií vo výučbe jazykov. Vyučujúci a žiaci prezentovali konkrétne príklady využitia informačno-komunikačných technológii na vyučovacej hodine, tvorbu blogov a prácu na rôznych jazykových projektoch. 	
Odporúčania a závery	
       Zastúpenie v tematickej pracovnej skupine Jazyky vo vzdelávaní a odbornej príprave vyplýva z členstva SR v Európskej únii. Pracovná skupina je vytvorená na základe právnych dokumentov Európskej únie, ktoré sú platné a záväzné pre jednotlivé členské štáty, resp. na základe rozhodnutia Európskej komisie v spolupráci s členskými štátmi, ktoré spoločne s ňou realizujú tvorbu a rozvoj vzdelávacej politiky a plnenie dohodnutých strategických cieľov spolupráce vo vzdelávaní. 
        Odporúčame školám využívanie obsahovo-jazykového integrovaného vyučovania a informačno-komunikačných technológií za účelom zlepšenia komunikačných jazykových kompetencií žiakov a to primeraným a vhodným spôsobom so zreteľom na vekové osobitosti žiakov.	
Očakávaný prínos	
       Spolupráca s Európskou komisiou a jednotlivými členskými štátmi EÚ v rámci tematickej pracovnej skupiny Jazyky vo vzdelávaní a odbornej príprave prispieva k napĺňaniu cieľov Nového strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave („ET 2020“). 
       Informácie nadobudnuté počas pracovnej cesty sú prínosom pre prácu v oblasti inovácie Štátneho vzdelávacieho programu a tvorby jazykovej politiky. 	
Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia	
-	
Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií	
Správa zo ZPC bola zaslaná sekcii medzinárodnej spolupráce MŠVVaŠ SR, ktorá ju zverejní na internetových stránkach ministerstva. 	
	
Súhlasím so zverejnením správy na internete.	
Správu vypracoval: PhDr. Denisa Ďuranová 	
Dátum: 31. 03. 2014	
Správu schválil: doc. PaedDr. Viliam Kratochvíl, PhD., riaditeľ ŠPÚ