Správa zo zahraničnej pracovnej cesty

Štát	Belgicko

Miesto:	Brusel, International Conference Centre Albert Borschette

Termín konania:	3. február 2014

Podujatie:	5. zasadnutie expertnej skupiny EK pre mediálnu 	gramotnosť

Účel cesty:	Zastupovanie SR na úrovni experta pre mediálnu	gramotnosť

Účastníčka cesty:	PhDr. Nataša Slavíková 

Spracovateľka správy:	PhDr. Nataša Slavíková 

Dátum:	10. február 2014

Na základe pozvania Generálneho riaditeľstva pre vzdelanie a kultúru, Kreatívny program - Media Európskej komisie som sa dňa 3.februára 2014 zúčastnila piateho zasadnutia Európskej komisie - expertnej skupiny pre mediálnu gramotnosť. Členkou expertnej skupiny pre mediálnu gramotnosť som bola od mája 2011, ako zástupkyňa rezortu kultúry ( v tom čase bola pracovná skupina založená) a od 18.januára 2013 zastupujem na základe menovania ministrom školstva rezort školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky.
Hlavným cieľom pracovnej skupiny je efektívnejšie presadzovať zvyšovanie úrovne mediálnej gramotnosti v jednotlivých krajinách v kontexte celoživotného vzdelávania s dôrazom na formálne, neformálne vzdelávanie, ako aj na vzdelávanie znevýhodnených skupín. 
Cieľom zasadnutia bolo kontinuálne pokračovať v koordinácii Európskych politík v oblasti mediálnej gramotnosti prostredníctvom výmeny skúseností, štúdií, výskumov, podpory kritického myslenia v mediálnych obsahoch , využívanie médií v edukačnom procese, ochrany európskeho audiovizuálneho dedičstva a mapovať súčasný stav a úroveň mediálnej gramotnosti v členských štátoch. Expertná skupina má poradnú úlohu a je zložená z odborníkov s rôznymi kompetenciami, z akademickej oblasti, medzinárodných organizácií, ako je UNESCO, Rada Európy a Aliancia civilizácií, rovnako ako z profesionálov z audiovizuálneho a mediálneho priemyslu, združení a regulačných orgánov. Pracovnú skupinu tvorí cca 35 expertov.

Pred zasadnutím pracovnej skupiny bol opätovne zaslaný expertom mandát člena expertnej skupiny pre mediálnu gramotnosť v ktorom je zdôraznené že mediálna gramotnosť 
•	je v súčasnej informačnej spoločnosti považovaná za jeden z kľúčových predpokladov pre aktívne a plné občianstvo, podpory inklúzie a občianstva (aby sa predišlo a znížilo riziko vylúčenia zo spoločenského života) ;
•	je schopnosť pristupovať k médiám, porozumieť im a kriticky vyhodnocovať rôzne aspekty médií a mediálnych obsahov v rôznych kontextoch; 
•	je základnou schopnosťou nielen pre deti , mladých ľudí ale aj pre dospelých, starších ľudí, rodičov, učiteľov a mediálnych profesionálov;
•	vzťahuje sa na všetky médiá, vrátane televízie a filmu, rozhlasu, hudobných nahrávok, tlačových médií, internetu a iných digitálnych komunikačných technológií; 
•	cieľom mediálnej gramotnosti je zvyšovať povedomie ľudí o viacerých formách mediálnych obsahov, s ktorými sa stretávajú vo svojich každodenných životoch; 
Obsah zasadnutia 
Zasadnutie otvoril Xavier Troussard, riaditeľ odboru Kreatívna Európa- program MEDIA, generálne riaditeľstvo pre vzdelávanie a kultúru (DG EAC)

1.	Aktuálne informácie z Komisie – úvod Mateo Zaccetti (DG EAC) 
zdôraznil , že štúdie , ktoré budú prezentované , zamerané na mediálnu výchovu jednotlivých štátov ako aj iné aktivity financované EK budú podkladom k spracovaniu celkovej správy o stave mediálnej gramotnosti v členských štátoch. 

A.	Mediálna gramotnosť v novom programe Erasmus + (DG EAC).
Prezentáciu mala Karianne Helland – Európska komisia , Unit B1: School education, Erasmus+ Karianne.Helland@ec.europa.eu
V januári 2014 spustila Európska komisia nový program Erasmus + ,ktorý nahradí súčasné programy vzdelávania. Viac na: 
http://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/index_en.htm, http://ec.europa.eu/programmes/erasmuggnments, job shadowing teaching 
Skončil sa doterajší program Erasmus Lifelong Learning Program (ELLP) a začal nový 7 ročný cyklus Erasmus Plus + (E+). 
Erazmus +, ako sa program volá po novom, má podporiť iniciatívy v celkovej hodnote 14, 5 miliárdy eur a poskytnúť granty pre stále väčší počet študentov, stážistov a učiteľov. Erazmus+ zahŕňa všetky existujúce vzdelávacie programy EÚ vrátane ďalších medzinárodných (Comenius, Erazmus, Erazmus Mundus, Leonardo da Vinci, Grundtvig, Youth in Action). Jeho súčasťou sú okrem bežných vzdelávacích aktivít aj praxovanie v spolupráci so súkromným sektorom, dobrovoľnícka práca, zvýšená podpora vzdelávania v štátoch susediacich s EÚ a po prvýkrát aj podpora športu. 
Program Erazmus absolvovalo od jeho spustenia v roku 1987 po súčasnosť viac ako 3 milióny ľudí. Veľmi obľúbený je aj na Slovensku, keď v akademickom roku 2011/2012 vycestovalo do zahraničia vďaka nemu 2685 študentov. 
Prostredníctvom programu 2020 sa tak umožní až 4 miliónom mladých ľudí študovať, stážovať či pracovať ako dobrovoľník v zahraničí. Očakávaný rozpočet na obdobie 2014-2020 je 14,5 miliardy eur, čo predstavuje 40% nárast. Program je zameraný aj na programy zamerané na mediálnu gramotnosť. 

Zdroj:http://www.eurocampus.sk/joomla/index.php/18-kariera/711-od-januara-sa-spusta-novy-erasmus-plus

V súčasnosti v zahraničí študuje alebo stážuje 10% európskych študentov. Približne 4,5% z nich dostáva Erasmus grant. Európskym cieľom do konca dekády je zvýšiť celkovú študentskú mobilitu aspoň na 20% čo je veľmi ambiciózny cieľ. Cesta za hranice obohacuje študenta v mnohých oblastiach, osobnostne vyrastie, porozumie lepšie iným kultúram, zvýši si sebavedomie a toleranciu.
Program je zameraný na predprimárne, primárne a sekundárne vzdelávanie, tréningy, vzdelávanie pre stredné školy, pre dospelých, na mládež a šport. Obsah projektov musí byť v súlade s kľúčovými prioritami Europe 2020 a ET2020,zamrané na zosilnenie vplyvu, koordinácie a kooperácie v rôznych oblastiach. Zdôraznená je prierezovosť tém. Do procesu môžu vstúpiť privátne a súkromné subjekty, podporuje vzdelávanie učiteľov, profesionálov, podporuje vytváranie partnerstiev , analýzy a spoločné výskumy. Veľká Británia sa pýtala na možnosť využia zdrojov na filmovú výchovu. Odpoveď komisie bola, že Erasmus je zameraný aj na podporu a zdokonaľovanie kompetencií a filmová výchova je súčasťou mediálnej gramotnosti. Androulla VASSILIOU, komisárka pre vzdelávanie, kultúru, viacjazyčnosť a mládež na "Cinekid", najväčšom svetovom mediálnom festivale pre deti, v Amsterdame v októbri 2013 podčiarkla potrebu väčšieho dôrazu na mediálnu gramotnosť v členských štátoch. Jej hlavným posolstvom bolo“ zamerajte sa na "mediálnu gramotnosť medzi deťmi“. 
Zdroj: European Commission - IP/13/974 18/10/2013 Európska komisia - IP/13/974 18/10/2013 

B.	Mediálna gramotnosť v programe Lepší internet - DG Connect
Viac na : https://ec.europa.eu/digital-agenda/node/286. http://ec.europa.eu/programmes/erasmus- plus/,teaching.
Marcel Boulogne, riaditeľ sekcie implementačnej a regulačnej politiky ( Konveregencie Medií a obsahu) v Európskej komisii upozornil členské štáty na verejné konzultácie k Zelenej knihe o konvergencii sektorov telekomunikácií, médií a informačných technológií a dôsledkoch pre reguláciu (Green Paper „Preparing for a Fully Converged Audiovisual World: Growth, Creation, Values" ) ako aj na dodržiavanie Smernice o mediálnych a audiovizuálnych službách. Slovensko túto Smernicu transponovalo do Zákona o vysielaní a retransmisii. Za osobitne významné v súlade s transpozíciou Smernice o mediálnych audiovizuálnych službách je najmä to, že z čl. 26 smernice vyplýva povinnosť Komisie predkladať parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru správy o uplatňovaní smernice, ktorých obsahom je aj hodnotenie televíznej reklamy, ktorá sprevádza detské programy alebo je do nich včlenená a hodnotenie úrovne mediálnej gramotnosti. Uvedená smernica tiež ustanovuje pre všetky členské štáty oznamovaciu povinnosť a tým bude Slovenská republika povinná každé tri roky predkladať Európskej komisii hodnotiacu správu o aktuálnom stave a úrovni mediálnej gramotnosti. V záujme zabezpečenia plnenia tejto povinnosti bola rozšírená pôsobnosť Rady pre vysielanie a retransmisiu o vypracúvanie spomínanej správy pre EK. 
Cieľom Zelenej knihy je otvoriť rozsiahlu diskusiu s verejnosťou o dôsledkoch prebiehajúcej transformácie prostredia audiovizuálnych médií, charakterizovanej neustálym zvyšovaním konvergencie mediálnych služieb a spôsobu, akým sú tieto služby prijímané a poskytované. Konvergencia sa môže chápať ako postupné prepájanie tradičných služieb televízneho vysielania a internetu. Možnosti sledovania siahajú od televíznych prijímačov s pripojením na internet, cez set-top boxy poskytujúce video obsah „over the top“ (OTT)] až po audiovizuálne mediálne služby poskytované prostredníctvom počítačov, laptopov alebo tabletov a ostatných mobilných zariadení. Spotrebitelia používajú pri sledovaní televízie tablety alebo inteligentné telefóny napr. aby zistili viac informácií o tom, čo sledujú, komunikovali s priateľmi alebo sa zapojili do samotného televízneho programu.

S ohľadom na kultúrny rozmer médií a ich vplyv na spoločnosť vo všeobecnosti je v tejto knihe ako jedna zo svojich najdôležitejších úloh stanovená ochranu neplnoletých a iných zraniteľných skupín či už voči audiovizuálnym médiám alebo v digitálnom prostredí (internet, sociálne siete atď.), a to v dôležitých aspektoch, ako sú právo na súkromie, ochrana dobrého mena a iné základné práva uznané najmä v Európskom dohovore o ochrane ľudských práv a základných slobôd a v súčasnosti zakotvené aj v Charte základných práv Európskej únie. Audiovizuálna konvergencia, ktorá mení diváka na mediálneho aktéra (interaktivita), síce otvára obrovské nové možnosti v oblasti komunikácie a informácií, no čoraz viac vystavuje najzraniteľnejšie osoby nelegálnemu konaniu (počítačová kriminalita). V prístupe k problematike ochrany neplnoletých a iných zraniteľných skupín, pokiaľ ide o používanie internetu vo všeobecnosti a konkrétne audiovizuálnych médií, treba zaručiť rovnováhu a správny pomer medzi základným právom slobody prejavu a cieľom verejného záujmu ochrany neplnoletých, a to nezávisle od prostriedku prístupu k týmto službám.
Treba však poukázať na to, že samotná Komisia uznala, že prevádzkovatelia televíznych služieb na požiadanie nezareagovali účinne, pokiaľ ide o systémy koregulácie a autoregulácie určené na ochranu neplnoletých voči škodlivému obsahu alebo o technické prostriedky, ktoré umožňujú deťom selektívny prístup k obsahu na internete.Je to jedna z najrelevantnejších otázok v rámci integrovanej definície budúcej politiky EÚ v audiovizuálnej oblasti, a preto odporúča nielen opatrenia legislatívneho charakteru (regulácia, autoregulácia a koregulácia), ale aj opatrenia v oblasti vzdelávania zameraného na médiá, zvyšovania mediálnej gramotnosti a posilnenia pozície neplnoletých, ale aj rodín a škôl. V tejto súvislosti vyzýva Komisiu a členské štáty k prijatiu opatrení, ktorých cieľom bude, aby rodičia a osoby zodpovedné za vzdelávanie viac využívali filtrovanie obsahu a mediálnu výchovu.

C.	EMEDUS projekt 
prezentoval prof. Jose Manuel Tornero Autonómna univerzita v Barcelone (UAB), viac na http://www.emedus.org na http://eumedus.com/index.php/homepage/news /
Európska štúdia, Mediálna gramotnosť - European Media Literacy Education Study (EMEDUS) bola na základe verejnej výzvy a v kontexte celoživotného vzdelávania spracovaná v rokoch 2012 a 2013 skupinou siedmych európskych subjektov (EMEDUS). Zastúpené sú univerzity, výskumné centrá, vládne inštitúcie, mimovládne organizácie. Cieľom bolo spracovanie prierezového programu. Kľúčové aktivity sú: štúdie a porovnávací výskum. 
José Manuel Pérez Tornero, riaditeľ Úradu pre komunikáciu a vzdelávanie a koordinátor projektu EMEDUS prezentoval výsledky analýzy mediálnej gramotnosti vo formálnom vzdelávaní - v kurikulách 27 štátov Európskej únie. V tomto kontexte podčiarkol progres v úrovni mediálnej gramonosti na základe indikátorov, ktoré vychádzali sú štúdie hodnotiace kritéria úrovne mediálnej gramotnsosti od 2005 do 2012. Na základe národných analýz bolo zistená rozdielna úroveň mediálnej gramotnosti. Štúdia poukázala na to , že takmer vo všetkých štátoch je kladený dôraz vo väčšej či menšej miere na digitálnu gramotnosť a IKT vo všeobecnosti , ktoré tvoria samostatné predmety než na mediálnu výchovu. EMEDUS tiež zdôrazňuje :
•	že je potrebné položiť väčší dôraz na ďalšie aspekty mediálnej gramotnosti a tými sú kritické porozumenie mediálnych obsahov a ich tvorba; 
•	význam zahrnutia mediálnej gramotnosti v učiteľských študijných programoch a podporu integrácie MIL kurikula pre učiteľov vyvinuté UNESCO;
•	že v členských štátoch existuje veľa rôznych aktérov zapojených v oblasti neformálneho vzdelávania v oblasti médií a že iniciatívy mimo školy je potrebné riadne vyhodnotiť, uznáva skutočnosť, že väčšina z týchto projektov sú podporované z verejných prostriedkov;
•	a zároveň poukazuje na dobrú prax Luxemburska, kde mediálna gramotnosť je už povinný predmet v učiteľských študijných programoch. 

Na základe záverov z výskumu zverejnil výsledky úrovne mediálnej výchovy vo formálnom vzdelávaní v jednotlivých štátoch. Príloha č. 1
Na stupnici hodnotenia 4 od 71 do 100 % sa umiestnili: Veľká Británia, Rakúsko, Belgicko, Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Holandsko
Na stupnici hodnotenia 3 od 60 do 70 % sa umiestnili Dánsko, Írsko, Lotyšsko, Luxemburg, Malta, Slovensko, Švédsko
Na stupnici hodnotenia 2 od 50% do 59 sa umiestnili Česká republika, Taliansko, Portugalsko, Španiesko, Estónsko, Poľsko, Rumunsko, Slovinsko
Na stupnici hodnotenia 1 40 do 39%Bulharsko, Maďarsko, Cyprus, Grécko a Litva.

Najkvalitnejší systém mediálnej výchovy vo formálnom vzdelávaní v Európe majú štáty na stupnici donotenia 4. Slovensko sa nachádza na stupnici hodnotenia 3, čo je pomerne lepšie hodnotenie najmä ako zoberieme do úvahy, že ešte v roku 2009 sa umiestnilo Slovensko v pilotnom testovaní úrovne mediálnej gramotnosti na 23.mieste. Dôvodom umiestnenia Slovenska na 8. mieste v Európe je najmä to, že Slovensko má od roku 2009  vládou schálenú Koncepciu mediálnej výchovu v kontexte celoživotného vydelávania ( mnohé štáty tento dokument nemajú) , že mediálna výchova bola schválená v reforme vzdelávania od roku 2008 ako povinná prierezová tema, vznik univerzitného centra mediálnej gramotnosti ( v Trnave),  stúpajúcu tendenciu majú aj pribúdajúce akreditované programy pre učiteľov na univerzitách aj v MPC. Najlepšiu úroveň majú štáty, kde je silná inštitucionálna aj politická podpora tejto témy v krajine.Faktory prostredia pomáhajú zvyšovaniu individuálnych kompetencií jednotlivcov.
Predbežné závery štúdie boli prezentované na konferencii v Paríži na Univerzite v Sorbonne 13. a 14. decembra 2013. Táto konferencia sa uskutočnila pod záštitou a s podporou UNESCO. 

D.	Hodnotenie a meranie mediálnej gramotnosti - Paolo Celot, EAVI 
zastupuje Európsku komisiu a projekt koordinuje, má skúsenosti pri testovaní predchádzajúcich indikátorov a starších štúdií. Komisia realizuje pilotné štúdie testovania úrovne mediálnej gramotnosti vo vybraných členských členských štátoch. Na základe požiadavky Daga Asbjornsena (dag.asbjornsen @ ec.europa.eu ) som oslovila písomne Univerzitu s možnosťou zapojenia sa do projektu.
Do dobrovoľného pilotného testovania sa prihlásilo 10 krajín vrátane Slovenska, ktoré je zastúpené Univerzitou sv. Cyrila a Metoda v Trnave , Centrum mediálnej gramotnosti Masmediálnej fakulty, ( ICEM). Univerzitu a Slovensko zastupuje riaditeľ centra Norbert Vrabec.
IMEC - Centrum mediálnej gramotnosti na Slovensku bolo založené v roku 2010 a ako prvé a zatiaľ jediné prepája všetky iniciatívy mediálneho vzdelávania a výchovy na Slovensku a poskytuje odbornej aj laickej verejnosti komplexné informácie o tejto oblasti. Viacna :www.medialnavychova.sk 
Viac na :http://ec.europa.eu/culture/media/media-literacy/studies_en.htm . Na základe požiadavky Daga Asbjornsena (dag.asbjornsen @ ec.europa.eu ) som oslovila písomne Univerzitu s možnosťou zapojenia sa do projektu. V októbri 2013 sa uskutočnilo pracovné stretnutie so zástupcami desiatich členských krajín EÚ .Stretnutie bolo veľmi užitočné a skupina bude spracovávať správu o poslednom vývoji. Ďalšie stretnutie sa uskutoční 1. apríla 2014. 
Okrem Slovenska prejavilo záujem spolupracovať na pilotnom testovaní merania mediálnej gramotnosti napr. Španielsko, Portugalsko, Holandsko, Estónsko, Nórsko , Poľsko a Turecko.
Podľa zverejnených výsledkov pilotnej štúdie Európskej komisie z roku 2009 , ktorá mapovala a a porovnávala úroveň mediálnej gramotnosti v 27 členských krajinách EÚ a 3 štátoch Európskeho hospodárskeho priestoru dosiahla SR v európskom porovnaní priemernú úroveň, čo sa týka hodnotenia individuálnych kompetencií a základnú úroveň v oblasti faktorov prostredia. Horšie výsledky dosiahlo iba Bulharsko, Rumunsko, Grécko a Cyprus. Výsledky porovnateľné so Slovenskom dosiahlo aj Poľsko, Portugalsko, Lotyšsko, Litva, či Maďarsko. 
Komparatívna pilotná štúdia obsahuje podrobnú metodológiu, podľa ktorej by sa aj v budúcnosti mala merať úroveň rozvoja mediálnej gramotnosti v jednotlivých krajinách Európy. Súčasťou dokumentu je tiež viacero odporúčaní a podnetov, ktoré môžu prispieť k lepšiemu etablovaniu mediálneho vzdelávania v spoločenskom a kultúrnom kontexte, ako aj v kontexte formálneho a neformálneho vzdelávania. (Study assessment criteria on media literacy levels, dostupnáon-line http://ec.europa.eu/avpolicy/media_literacy/studies/index_en.htm

E.	MEDEAnet 
Projekt prezentovala Nicoleta Fotiade (Active Watch Romania), nicoleta@activewatch.ro 
Viac na: www.medeanet.eu/project, www.medeanet.eu/report, www.activewatch.ro
Konzorcium Európskej komisie podporuje projekt (2012-2014) MEDEAnet (Estónsko, Grécko, Bulharsko a Rumunsko) a regióny (Baden-Württemberg- Horné Rakúsko Flámsko- Belgicko). Je to 8 partnerov zo siedmych európskych krajín Výsledky tejto štúdie sú publikované v sérii výročných správ o "Zmapovaní mediálnej výchovy v Európe 2012 "( Charting Media and Learning in Europe 2012). Projekt je realizovaný v rámci celoživotného vzdelávania a trvá od januára 2012 do decembra 2014. Prvá  výročná správa (uverejnená v roku 2012) sa zameriavala na politiky, trendov a vývoja týkajúce sa mediálnej gramotnosti a mediálnej výchovy vo vyššie uvedených krajinách a regiónoch. Výskum bol vykonaný na príslušné definície a postavenie médií a vzdelávania v mnohých rôznych odvetviach vzdelávania od predškolského vzdelávania dospelých. Druhá výročná správa (uverejnená v roku 2013) sa zameriava na rozsah, ako je mediálne gramotnosť včlenená do plánov na úrovni povinného vzdelávania, na organizácie, ktoré sa aktívne v tomto procese a na príklady dobrej praxe. Mediálna gramotnosť je integrovaná do osnov rôznymi spôsobmi a je tu rozpor medzi učebnými osnovami a efektivitou vzdelávania. Učitelia hrajú dôležitú úlohu v integrácii mediálnej výchovy – vyžaduje sa od nich zvládnutie technických aspektov v kombinácii s kompetenciami v oblasti mediálnej gramotnosti. Zdôrazňuje sa v nej , že nám nemôžu stačiť iba    štatistické prístupy, potrebujeme osobnostnú participáciu a metodologické prístupy. Ako napr. používať video, DVD v školstve a ďalšie nové pragmatické prístupy v mediálnej výchove.

1)	Aktivity flámskeho centra pre mediálnu gramotnosť v Belgicku prezentovala Katia Segers. (Free University Brusel) . 
Centrum vzniklo v januári 2013. Je to konzorcium 13 organizácií ( výskumné centrá, univerzity, ktoré zastupujú 1000 výskumných pracovníkov a má 6 stálych zamestnancov, každú organizáciu zastupuje v poradnom orgáne jeden odborník.
V roku 2012 flámska vláda podporila situáciu v oblasti mediálnej gramotnosti. V súčasnosti pôsobí vo Flámsku v oblasti mediálnej gramotnosti 132 organizácií a 90 lokálnych organizácií malá pozornosť znevýhodneným skupinami
Viac na: www.Mediawijs.be

2)	Igor Kanižaj prezentoval aktivity v mediálnej výchove v Chorvátsku – celkom 153 podujatí, pracovné skupiny na základných a stredných školách ako aj podujatia s rodičmi. Podujatia boli realizované dobrovoľníkmi bez finančnej podporu štátu. Obsahom mnohých bola kyberšikana .Jeho správa bola kritická – Chorvátsko nemá základné ištitucionálne predpoklady pre rozvoj mediálnej gramotnosti v krajine.

F.	Podujatia v oblasti mediálnej gramotnosti

1)	Seminár na tému Politika a výskum mediálnej gramotnosti v Európe,
transformácia divákov, transformácia spoločnosti sa uskutočnil 12. septembra 2013 na Univerzite Saint-Louis v Bruseli. Správu zo záverov prezentovala Sonia Livingstone, ( COST Action), ktorá podujatie organizovala. v spolupráci s Oxfordským internetovým inštitútom a EU Kids Online. Účastníkmi seminára bolo 25 expertov z akademickej obce, zástupcovia politikov a regulačných orgánov. Profesorka Livingstone za najdôležitejšiu etapu v rozvoji mediálnej gramotnosti na európskej úrovni považuje prijatie Smernice o mediálnych a audiovizuálnych službách AVMSD (2007,8 20109) a ustanovenia, ktoré boli v Smernici schválené na podporu mediálnej gramotnosti. Je potrebné, aby ju však štáty implementovali v praxi. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:32010L0013:EN:NOT
 
2)	15. novembra 2013 sa uskutočnil tretí ročník Evens Prize mediálnej výchovy. Medzinárodná porota zložená z odborníkov udelila cenu CENTRO ZAFFIRIA z Talianska pre svoj ​​projekt Extramedia – Naučte sa čítať obrazy. Udeľovanie cien sa uskutočnilo v Maison Internationale v Paríži . Cieľom tejto ceny je podporiť úsilie o zvýšenie vizuálnej a mediálnej gramotnosti detí od 4 do 8 rokov. Deti sú každý deň vystavované stovkám obrazov. V škole sa učia čítať a písať, ale nikto ich neučí porozumieť, čítať a (de-) konštruovať obraz či mediálny obsah. My všetci, potrebujeme zdokonaľovať si schopnosti vedieť analyzovať a interpretovať konštantný tok obrazov, ktoré k nám prichádza prostredníctvom našej multimediálnej kultúry. Z ďalších pozoruhodných prvkov, porota zdôraznila silné, trvalé zameranie organizácie na mediálnu gramotnosť. Víťazný projekt bol ocenený najmä pre svoj inovatívny prístup k mediálnej výchove malých detí s aktívnym zapojením rodičov a starých rodičov. Organizácia dostala sumu 20.000 €, čo čiastočne pokryje financie na založenie i-divadla, románu, integrovaný interaktívny systém pre vytváranie príbehu a multimediálne rozprávanie, pre deti od 4 do 10 rokov. 

G.	Nové štúdie 

1)	Kuchárka mediálnej gramotnosti (Media literacy cookbook ) – Tim Verbist, Nadácia Evens http://www.evensfoundation.be/en/Media_Literacy_in_Europe_Publication 
Nadácia prezentovala publikáciu o 12 osvedčených postupoch mediálnej gramotnosti v Európe. Publikácia obsahuje aj slovník, zohľadňuje geografické aspekty ( jeden projekt z krajiny), rôzne typy médií a spôsoby vzdelávania mediálnej výchovy, vekovo rozdielne cieľové skupiny, rôzne typy vzdelávania (formálne a neformálne vzdelávanie).
Najlepšie projekty boli vyberané expertami mediálnej výchovy a mediálnej gramotnosti z Európy. 
Publikácia bude tiež prezentovaná na podujatí SPRING 2015 vo Varšave , ktoré bude venované mediálnej gramotnosti. Medzi osvedčnými príkladmi sú napr. tieto projekty. 
•	CREAKIDS KureghemNet, Belgicko 
Jednoročný projekt zameraný pre deti od 7 do 12 rokov. 
•	POLSKA.DOC 
Projekt poľskej Asociácie pre tvorivé iniciatívy pre umelcov od 18 do 30 rokov. Doba trvania jeden rok.
•	Projekt StreetPress.com, Francúzsko, 15 sobôt na rohu- cieľová skupina mladí ľudia vo veku 20 -30 rokov .Projekty v Poľsku, Francúzsku a Belgicku, každý svojim spôsobom podporuje učiteľov a školiteľov vo využívaní vzdelávacej techniky, médií vo svojej triede a iných vzdelávacích prostrediach. Potrebné je rozvíjať moduly zamerané na moduly, ktoré umožňujú učiteľom autonómne využívať médiá a získať kritický postoj k médiám v rámci svojej triede a učia pedagógovia techniky. Cieľom školenia mediálnej gramotnosti je zvýšiť povedomie ľudí o mnohých formách poslania médií, s ktorými sa stretávajú v každodennom živote. Mediálne obsahy sú programy, filmy, obrázky, reklamy, texty, zvuky a internetové stránky, ktoré sú prenášané prostredníctvom rôznych foriem komunikácie. 

2)	Čo sú Vaše noviny? - túto publikáciu aj projekt prezentovala Francine Cunningham, francine.cunningham@enpa.be z ENPA ( Európska asociácia vydavateľov novín) publikácia sa zaoberá aj tým - ako môžu noviny pomôcť mediálnej gramotnosti . Projekt zahŕňa 18 krajín. Obsahuje viacero aktivít ako napr. to, že novinári, fotografi, animátori navštevujú jednotlivé triedy v školách, vytvárajú spoločne tematické školské noviny na rôzne témy ako je napr. rasizmus alebo nenávistné prejavy. Cieľová skupina je od 4 rokov do 18 rokov (materské až stredné školy.) Viac na: http://www.enpa.be/en/publications/whats-your-news-_62.aspx

3)	FILMED 
Prezentoval Ingnasi Guardans, štúdia je zameraná na využívanie filmov v školách - CUMEDIAE
Na poslednom stretnutí pracovnej skupinu komisie sa stručne zmienil o novej štúdii o využití filmov v školách. Koordinátor projektu predstavil štúdiu, a výzvy získanie spoľahlivých dát od učiteľov.
Štúdia obsahuje nasledovné závery.
-Vytvorenie európskej siete filmových a inštitúcií mediálnej gramotnosti. 
- Vytvorenie európskej filmovej knižnice. 
- Zriadenie informačného centra EÚ (podobne ako MEDIA Desk), ktorý bude zodpovedný výhradne pre podporu projektov v oblasti mediálnej gramotnosti. 
 - V rámci mediálnej gramotnosti je potrebné sa zamerať aj na vzdelávanie o duševnom vlastníctve a autorských právach, vrátane opatrení na zvýšenie povedomia verejnosti o duševnom vlastníctve a nebezpečenstve pirátstva. 
Filmová výchova je súčasť mediálnej gramotnosti a je to tiež: 
•	významný spôsob výchovy charakteru a vzdelávania
•	porozumenie filmu ako forme umenia, porozumenie filmu ako textu,
•	prístup k národnému filmovému dedičstvu, pochopenie národného
•	filmového dedičstva
•	prístup k európskemu filmovému dedičstvu porozumenie európskeho filmového dedičstva
•	prístup k svetovému filmovému dedičstvu, porozumenie svetového filmového dedičstva
•	štúdium a pochopenie rôznych foriem alebo žánrov 
•	rozvoj textových analytických schopností 
•	rozvoj filmového jazyka a schopností vytvoriť film
Viac na : http://filmedeurope.wordpress.com
http://ec.europa.eu/culture/media/about/about-studies_en.htm

4)	Dobré skúsenosti v mediálnej výchove vo Fínsku. V priebehu zasadnutia sme dostali 3 publikácie, ktoré popisujú situáciu v oblasti mediálnej výchovy vo Fínsku. V správe je uvedený výber zo spomínaných publikácií, ktorý realizoval účastníčka cesty. Všetky publikácie sú pôvodne v anglickom jazyku. Medzi orgány, ktoré podporujú a posilňujú mediálnu výchovu vo Fínsku patria orgány štátnej správy, miestna samospráva vo verejnom sektore, mimovládne organizácie, občianske združenia, ostatné kultúrne a umelecké inštitúcie pôsobiace v treťom sektore. V oblasti mediálnej výchovy sú aktívne aj univerzity a vysoké školy- ako nezávislé inštitúcie a nadácie. Za mediálnu výchovu vo Fínsku zodpovedá Ministerstvo školstva a kultúry. Fínsko patrí medzi krajiny s najvyššou úrovňou mediálnej gramotnosti. 
4.1)	Dobrá mediálna gramotnosť - sprievodca národnou politikou Fínska 2013-2014 (Good Media Literacy – National Policy Guidelines 2013-2016) Publikáciu vydalo Ministerstvo školstva a kultúry Fínskej republiky
4.2)	Príručka „Children and media“ vydal Národný audiovizuálny inštitút vo Fínsku. Viac na: www.kafi.fi/meku
4.3)	Príručka Mediálna výchova vo Fínsku, vydal Národný audiovizuálny inštitút vo Fínsku. Viac na: www.kafi.fi/meku
Dobrá mediálna gramotnosť - sprievodca národnou politikou Fínska 2013-2014 (Good Media Literacy – National Policy Guidelines 2013-2016) 
Zdôrazňuje sa v nej, že mediálna gramotnosť je „gramotnosťou súčasnosti“ a že spôsobilosti mediálnej gramotnosti sú žiaduce vo všetkých rolách, ktoré zastávame v rámci informačnej spoločnosti – ako občania, spotrebitelia, zamestnanci a študenti, tiež aj skutočnosť, že dobrá mediálna gramotnosť nám umožňuje porozumieť svetu a vedieť ho kriticky zhodnotiť – ako aj kultúru, v rámci ktorej žijeme. Táto publikácia vychádza z princípov vytýčených v Dohovore o právach dieťaťa OSN, v ktorom deti a adolescenti figurujú ako aktívne subjekty. Ministerstvo kultúry a školstva Fínska vytvorilo Smernice kultúrnej politiky na obdobie rokov 2013-2016 s cieľom propagovať mediálnu gramotnosť v tomto období. Strategickou prioritou politiky ministerstva je posilnenie pozície mediálnej výchovy. Politika audiovizuálnej kultúry ministerstva si postavila ako jednu zo svojich priorít kvalitnú mediálnu gramotnosť. Tieto smernice skúmajú mediálnu výchovu z rôznych perspektív – konkrétne z hľadiska sociálnej inklúzie, aktívneho občianstva, kritického myslenia, tvorivosti a sebavyjadrenia. Dokument zohľadňuje aj kľúčové trendy a zmeny, ako napr. neustále sa meniace mediálne prostredie a kultúru detí a adolescentov, otázky sociálnej inklúzie a exklúzie, spoluprácu v tejto oblasti, podporu zdokonaľovania kompetencie učiteľov mediálnej gramotnosti a potrebu definovania toho, čo je mediálna gramotnosť. Publikácia tiež obsahuje Smernice kultúrnej politiky vypracované Ministerstvom školstva a kultúry Fínska na propagáciu mediálnej gramotnosti medzi fínskymi deťmi a adolescentmi. Je koncipovaná tak, aby zahrnula širokú škálu zainteresovaných strán v oblasti mediálnej výchovy – vládu, občiansku spoločnosť, mediálny sektor ako aj všetkých tých, ktorí sa podieľajú na práci s mediálnou výchovou v praxi. V dokumente sa ďalej uvádza, že o mediálnej výchove je potrebné uvažovať aj v širšom kontexte ako len v prostredí školy – mediálna výchova by sa podľa autorov mala realizovať aj vo verejných knižniciach, pri práci s mládežou a v oblasti kultúry. Základným predpokladom podľa autorov publikácie je prepojenie mediálnej gramotnosti s rôznymi oblasťami spoločnosti, medzi ktoré patria napr. školská a vzdelávacia sústava, sektor kultúry a mládeže, zdravotná starostlivosť, ochrana spotrebiteľov, a prirodzene- sektor médií. Propagovanie mediálnej gramotnosti prináša so sebou mnoho otázok týkajúcich sa médií, pedagogiky a monitorovania života detí a dospievajúcich. Jednou z kľúčových zložiek mediálnej výchovy je spolupráca medzi rôznymi zúčastnenými stranami. Autori publikácie tiež konštatujú, že Dohovor o právach dieťaťa si vyžaduje komplexný pohľad na presadzovanie mediálnej gramotnosti – okrem iného, je dôležité produkovať a prijímať informácie, podporovať sebavyjadrenie, hranie sa, participáciu, rozmanitosť mediálnych obsahov a potreba bezpečia. Ďalšia časť sa zaoberá stavom mediálnej výchovy vo Fínsku v roku 2013. V úvode tejto časti sa autori venujú pohľadu na situáciu mediálnej výchovy vo Fínsku – podľa nich jestvuje mnoho spôsobov, dali by sa kategorizovať ako „národní aktéri“ –sú to tí, ktorí propagujú a podporujú mediálnu výchovu a potom tí, ktorí ju implementujú do rôznych oblastí. 
, ktoré je zodpovedné za rozvoj výchovy a vzdelávania, vedy, kultúry, športu a politiky v oblasti mládeže a taktiež má za úlohu podporovať medzinárodnú spoluprácu v tejto oblasti. Ministerstvo kultúry prispieva k propagácii mediálnej výchovy prostredníctvom prideľovania zdrojov a poskytovaním a šírením relevantných informácií. Medzi povinnosti ministerstva patrí aj tvorba legislatívy v tejto oblasti. V dokumente sa taktiež uvádza, že boli spracované projekty pre deti vo veku pod 12 rokov v rôznych prostrediach – knižniciach, stredísk celodennej starostlivosti, predškolských zariadeniach a základných školách, ako aj v ranných a popoludňajších aktivitách pre školopovinné deti a aktivity pre školské kluby. Na budovanie vedomostnej základne mediálnej výchovy boli taktiež vymedzené finančné prostriedky. Projekty, tréningy a vytváranie sietí prispievajú už niekoľko rokov k rozvoju mediálnej výchovy ponúkanej verejnými knižnicami. 
Inštitucionálna podpora Mediálnej výchovy vo Fínsku okrem Ministerstva 

1)	Fínske centrum pre mediálnu výchovu a audiovizuálne médiá (Predtým Úrad pre klasifikáciu filmov) MEKU je národná agentúra podriadená Ministerstvu školstva a kultúry. Má širokú škálu úloh súvisiacich s podporou vzdelávania médií a dohľad nad audiovizuálnymi programami. Pôsobí ako expertné pracovisko vo vývoji detského mediálneho prostredia a podporuje výskum týkajúci sa odvetvia, monitoruje medzinárodný vývoj v tejto oblasti a distribuuje informácie o deťoch a médiách. ) Do tejto inštitúcie patrí aj Národný audiovizuálny archív. Centrum vzniklo v roku 2012 a má za úlohu koordinovať a propagovať mediálnu výchovu na celoštátnej úrovni a vykonávať supervíznu činnosť pri audiovizuálnych programoch s ohľadom na ochranu detí. Viac na: www.meku.fi 

2)	Národná rada pre školstvo (National Board Of Education) ako tvorca kurikula kvalifikačných požiadaviek, organizovanie celoživotného (kontinuálneho) vzdelávania a financovania personálu zodpovedného za služby vzdelávania. Povinnosti tejto rady obsahujú okrem iného predprimárne (predškolské) a základné vzdelávanie, ranné a popoludňajšie aktivity , všeobecné vyššie stredné vzdelávanie a základné vzdelávanie v oblasti umenia. Národná rada pre výchovu a vzdelávanie v súčasnosti formuluje nové učebné osnovy, ktoré by mali byť dokončené v roku 2014 a vstúpiť do platnosti od 1.8.2016. V odôvodnení tejto práce sa konštatuje, že mediálna výchova je vnímaná ako súčasť rozsiahleho súboru schopností čítania a písania, ktoré by mal každý žiak nadobudnúť v priebehu základného vzdelávania.

3)	Mediálne fórum pre deti a mládež, propagujúce schopnosti detí a adolescentov, ich gramotnosť a potrebu rozvoja sebaregulácie médiá a internetových komunít a vyžaduje debatu a zvýšenie povedomia o dôležitosti mediálnej gramotnosti. Ďalej sa ako zainteresované skupiny do rozvoja mediálnej gramotnosti spomínajú neziskové, resp. mimovládne organizácie a univerzity, za kľúčovú sa pre mediálnu výchovu samozrejme považuje aj rodina.

4)	Fínska spoločnosť pre mediálnu výchovu (Finnish Society on Media Education), kde možno nájsť rôzne materiály o mediálnej výchove (na stiahnutie vo formáte PDF aj v angličtine), učebné osnovy, ďalej rôzne opatrenia týkajúce sa politiky mediálnej výchovy vo Fínsku. Webstránka www.mediaeducation.fi
4.1)	Príručka Deti a médiá „Children and media“ vydal Národný audiovizuálny inštitút vo Fínsku
Príručka bola vydaná pri príležitosti projektu „Týždeň mediálnej gramotnosti“ v roku 2014 a jej obsahom sú odpovede na otázky, ktoré zaujímajú rodičov. V úvode autori konštatujú, že deti majú právo vyrastať v zdravom mediálnom prostredí a že dospelí zodpovedajú za ich ochranu pred škodlivými obsahmi. Keď sú deti staršie, by sa úloha dospelého mala zmeniť z toho, kto rozhoduje, na facilitátora, ktorý im bude uľahčovať využívanie médií. 
Ďalšia kapitola sa venuje vekovým limitom pre využívanie médií, o správanom spôsobe využívania internetu (vysvetlenie jeho funkcií atď.), komunikácii na internete (napr. prevencia kyberšikany), ďalej napomáha rodičom rozhodnúť sa, či je dobré kúpiť školákovi smartfón, ako predchádzať rizikám mobilnému obsahu spôsobujúcemu napr. úzkosť, rizikám mediálnej produkcie a rizikám spojených s hraním digitálnych hier. Priestor je venovaný aj tomu ako sa môže dieťa stať tvorcom vlastného mediálneho obsahu.

Komparatívne analýzy – úroveň mediálnej gramotnosti v Európe nájdi tiež na:
Visual analysis 
http://www.mediamilion.com/category/media-literacy-data/visual-analysis/?lang=en 
Media availability: Europe, 2005-2013 
http://www.mediamilion.com/2014/01/media-availability-europe-2005-2013-2/?lang=en 
Communicative abilities: Europe, 2005-2013 
http://www.mediamilion.com/2014/01/communicative-abilities-europe-2005-2013-2/?lang=en 
Use skills (technical): Europe, 2005-2013 
http://www.mediamilion.com/2014/01/use-skills-technical-europe-2005-2013-

H.	V správe o aktuálnej situácii v oblasti mediálnej výchovy vo formálnom vzdelávaní v SR
som uviedla posledné aktivity, ktoré súvisia s podporu mediálnej výchovy vo formálnom vzdelávaní. Ocenila som vznik Medzinárodného centra mediálnej gramotnosti (ICEM)na Univerzite sv. Cyrila a Metoda v Trnave ( 2010) ako aj aktivity univerzity v oblasti systémového vzdelávania učiteľov stredných škôl ako aj začatie vysokoškolskej prípravy učiteľov. Oceniť treba aj webovú stránku tejto fakulty zameranú na mediálnu výchovu. 
Významným subjektom podpory mediálnej výchovy na Slovensku je Metodicko- pedagogické centrum – ktoré v roku 2013 začalo implementovať nový projekt Aktivizujúce metódy vo výchove, ktorý je zameraný aj na problematiku rozvoja mediálnej výchovy prostredníctvom zdokonaľovania kompetencií pedagogických zamestnancov. V tomto projekte je mediálna výchova prierezovou témou v produkcii audiovizuálnych interaktívnych 15 minútových filmov ale je aj predmetom spracovania analýz zameraných na aktuálny stav mediálnej výchovy v materských školách, školských kluboch a školských strediskách záujmovej činnosti, centrách voľného času, nternátoch a špeciálnych výchovných zariadeniach , špeciálnych školách, záujmovo umeleckých školách, konzervatóriách. Projekt je určený 7 000 – tisícom pedagogických a odborných zamestnancov
Za podstatné v oblasti podpory mediálnej výchovy považujeme spracovanie a vydanie dvojčísla odborného metodicko-pedagogického časopisu Pedagogické rozhľady v Metodicko pedagogickom centre zameraného na rozvoj mediálnej výchovy. (č.4-5/ 2013). Časopis prináša dvadsať kvalitných štúdií od odborníkov z univerzít a učiteľov z praxe na tému zvyšovania úrovne mediálnej gramotnosti a tým aj a podpory prevencie a eliminovania rizikových faktorov z médii na zdravý psychický, fyzický a morálny vývin maloletých. Cieľom časopisu je podporiť kvalitu moderného vzdelávania aj účinnejším presadzovaním mediálnej výchovy do edukačného procesu. Príspevky sú štruktúrované tak, aby poskytli potrebné informácie o zaradení mediálnej výchovy v rámci vyučovania, o jej využití v rámci medzipredmetových vzťahov a o nadobudnutí a rozvíjaní kompetencií potrebných na vyučovanie mediálnej výchovy. Jednotliví autori prezentujú príspevky, ktoré sú spracované nielen na vysokej odbornej úrovni, ale aj s využitím množstva osobných skúseností v danej oblasti. Cenný je aj príspevok, ktorý prvýkrát v histórii prezentuje výsledky výskumu, o aktuálnom stave vyučovania mediálnej výchovy na slovenských základných školách. (Nájdi na: www. rozhlady.pedagog.sk). 

Zhrnutie a opatrenia 

Pracovná skupina sa venovala mapovaniu situácie v oblasti mediálnej gramotnosti s dôrazom , na mediálnu výchovu vo formálnom vzdelávaní v rámci Európskej únie. Prezentovaných bolo množstvo iniciatív, projektov, výskumných štúdií, publikácií a stratégií Európskej komisie a jednotlivých štátov Európskej únie. 
I napriek tomu, že Slovenská republika v posledných piatich rokoch realizovala a podporila viaceré aktivity v oblasti podpory mediálnej výchovy vo formálnom vzdelávaní a progres ocenila aj Európska komisia prostredníctvom projektu EK EMEDUS ( pozri prílohu č.1) implementácia mediálnej výchovy v SR je nedostatočná . Dôvody je potrebné treba hľadať v systémových riešeniach univerzálneho rozšírenia podpory mediálnej gramotnosti a v absencii Centra mediálnej výchovy v kontexte celoživotného vzdelávania - ale aj v intenzívnejšej podpore vzdelávania učiteľov na všetkých úrovniach.
Výskumy, ktoré realizovala v roku 2012 Masmediálna fakulta Univerzity sv. Cyrila a Metoda v Trnave na 632 stredných školách a na 567 základných škôl v oblasti mediálnej výchovy vo všetkých krajoch potvrdil nedostatočnú úroveň vzdelanosti učiteľov z mediálnej výchovy, z čoho vyplýva slabé povedomie učiteľov o podstate mediálnej výchovy a jej učebných cieľoch (z odpovedí učiteľov vzťahujúcich sa k témam, ktoré preberajú so žiakmi v rámci mediálnej výchovy vyplýva, že mnohí si zamieňajú mediálnu výchovu (kedy sa médiá stávajú predmetom a obsahom výučby) s tzv. mediálnou didaktikou, kde sa média stávajú prostriedkom výučby,ďalej potvrdil nedostatok didaktických materiálov z problematiky, ktoré by boli pre učiteľov pomôckou v začlenení problematiky do výučby, ako aj slabú propagácie významu začlenenia mediálnej výchovy ako edukačnej témy do obsahu vzdelávania, s čím súvisí nezáujmu učiteľov o danú problematiku. (viac na www.medialnavychova.sk). Ide o prvé analýzy a diagnostikovanie stavu mediálnej výchovy na základných a stredných školách v histórii mediálnej výchovy na Slovensku.
Je potrebné oceniť dobrovoľnú participáciu Univerzity sv. Cyrila a Metoda – Cenrum mediálnej gramotnosti na pilotnom testovaní mediálnej gramotnosti. Stretnutie expertov sa uskutoční 1. apríla 2014
O súčasnej mediálnej kultúre sa hovorí ako o „kultúre inklúzie“, v ktorej médiá, predovšetkým internet zohrávajú dôležitú úlohu. Internet umožňuje participáciu a sociálnu inklúziu tým, že užívatelia sa majú možnosť začleniť do rôznych skupín, spolupracovať a produkovať vlastné mediálne obsahy. Riziká predstavujú hlavne závislosť na internete a finančné riziká spojené s využívaním nezodpovedne tvorených online služieb.
Mediálna výchova kladie dôraz na všetky médiá a ako mediálna gramotnosť boli definované viaceré skupiny schopností , najtypickejšie z nich sú kritické porozumenie médiám a schopnosť sebavyjadrenia. Definícia mediálnej gramotnosti vytvorená Európskou komisiou podčiarkuje prístup k všetkým médiám, porozumieť spôsobu, akým fungujú a využívať ich potenciál, kriticky zhodnotiť ich obsah, naplno využiť ich potenciál a vedieť ich využiť kriticky, aktívne a tvorivo. 
 
Posledné výskumy potvrdzujú , že zdokonaľovanie kompetencií učiteľov v oblasti mediálnej gramotnosti má mimoriadne pozitívny vplyv aj na skvalitňovania iných gramotností najmä čitateľskej. Je preto potrebné prehodnotenie viac menej limitovaných alebo jednostranne zameraných vzdelávacích programov, iniciatív a prepájať viaceré kľúčové kompetencie všade kde je to možné. To by mohlo byť jedným z podnetov pre inováciu formálneho vzdelávania a zároveň aj odpoveďou na hľadanie riešení v oblasti skvalitnenia nielen mediálnej výchovy ale aj výchovnovzdelávacieho systému v SR 

Opatrenia:

1)	S obsahom pracovnej cesty oboznámiť kľúčových aktérov zodpovedných za presadzovanie mediálnej výchovy v kontexte celoživotného vzdelávania s cieľom hľadania pragmatického riešenia zvyšovaniu úrovne mediálnej gramotnosti v SR. 

2)	Zriadiť pracovnú skupinu s cieľom účinnejšieho presadzovanie mediálnej gramotnosti v kontexte celoživotného vzdelávania zameranú na: 
•	systematickú prípravu súčasných a nových učiteľov v mediálnej výchove na vysokých školách a inštitúciách zameraných na rozvoj ich profesionálneho vzdelávania a 
•	širokej verejnosti prostredníctvom univerzít tretieho veku; 
•	posilniť ich vedomie o formatívnych vplyvoch médií na osobnosť maloletých a sprostredkovať im pohľad do procesu cieleného formovania spôsobilosti jednotlivca rozumne t. j. kriticky- hodnotiaco, hodnotovo selektívne a zodpovedne recipovať a tvorivo využívať rôzne druhy médií, prispôsobiť teoretické poznatky a skúseností z oblasti mediálnej výchovy potrieb cieľovej skupine;
•	podporu vzdelávania a systému poradenstva v oblasti mediálnej výchovy pre rodičov prostredníctvom verejnoprávnych médií, vzdelávacích a kultúrnych inštitúcií, pastoračných centier pri farských úradoch a pod. 
•	podporu výskumu merania a testovania mediálnej gramotnosti na základe štúdie EÚ;

Spracovala: 
PhDr. Nataša Slavíková
Metodicko –pedagogické centrum
850 05 Bratislava
Ševčenkova 11
Generálne riaditeľstvo
Riaditeľka odboru výskumu a analýz 
Mobil : 0917 754 561