Správa zo služobnej cesty 
Účastník ZPC                   	
Meno, priezvisko, titul:	Mgr. Barbora Tancerová
Oddelenie pre cudzie jazyky	
Zahraničná pracovná cesta	
Miesto konania – štát, mesto:	Nemecko - Berlín, Drážďany, Pirna	
Organizátor:	Goethe Institut	
Termín:	10.11. –  16.11.2013	
Účel:	Účasť na informačnej ceste pre vedúcich pracovníkov a učiteľov anglického a nemeckého jazyka zo Strednej Európy „Transition management in language teaching“ (Manažment prechodu medzi stupňami vzdelávania vo vyučovaní jazykov)	
Rámcový program
10. novembra 2013 – odchod z Bratislavy cez letisko Viedeň do Berlína, zoznámenie sa s účastníkmi informačnej cesty (13 účastníkov – Česká republika, Slovinsko, Slovensko, Litva, Lotyšsko, Estónsko)
11. novembra 2013 – prednáška a diskusia Mag. Anna Bittman, Freie Universität Berlin: „Transition management in foreign language teaching,“ prehliadka mesta a návšteva Bundestagu 
12. novembra 2013 – návšteva vo vydavateľstve učebníc Cornelsen, presun do Drážďan
13. novembra 2013 – presun do mesta Pirna, návšteva základnej školy G.E. Lessinga, hospitácia na vyučovaní anglického a českého jazyka, debata o problémoch vyučovania cudzích jazykov na základnej škole (1.- 4. ročník),  návšteva Schillerovho gymnázia v Pirne, prezentácia systému vyučovania cudzích jazykov na gymnáziu (5. – 12. ročník), prehliadka mesta Drážďany
14. novembra 2013 – návšteva v Saskom Inštitúte pre vzdelávanie v Drážďanoch,  návšteva Saského ministerstva školstva, diskusia s učiteľmi cudzích jazykov (angličtina, ruština) z praxe.
15. novembra 2013 – návšteva St. Benno Gymnasium v Drážďanoch, návšteva Deutsches Hygiene Museum, prehliadka zameraná na pedagogickú funkciu múzea.
16. novembra 2013 – odchod z Drážďan do Berlína, odlet do Viedne, návrat do Bratislavy	
Stručný priebeh
Informačná cesta bola zorganizovaná Geothe Institut v Berlíne. Program bol informačne bohatý a organizačne veľmi dobre zabezpečený. 
V úvode sme sa na prednáške Mag. Anny Bitmann z Katedry anglistiky Freie Universität v Berlíne oboznámili so školským systémom v spolkovej krajine Berlín, vyučovaním cudzích jazykov a so snahou riešiť problém prechodu medzi stupňami vzdelávania. Berlínska samospráva zaviedla pre základné školy (1. – 4. ročník) a pre stredné školy a gymnáziá (5. – 12. ročník) pravidlá pre komunikáciu učiteľov cudzích jazykov medzi sebou. Na škole musí byť zvolený tzv. koordinátor, ktorý je zodpovedný za informovanie o jazykových znalostiach žiaka školu, na ktorú prešiel. 
Na stretnutí vo vydavateľstve Cornelsen, jedným z najväčších vydavateľov učebníc,  sme sa zoznámili so systémom tvorby a financovania učebníc v Nemecku. Jazykové učebnice sa používajú národné, napísané nemeckými autormi v spolupráci s rodenými hovoriacimi. Učebnice britských a amerických vydavateľstiev sa používajú ako doplnkové. 
V Sasku sme na návšteve v pohraničnom meste Pirna mali možnosť vidieť model vyučovania regionálneho jazyka. Už 22 rokov sa na základnej škole G.E. Lessinga  deti v prvých dvoch ročníkoch začínajú povinne učiť češtinu. Tie, ktoré majú záujem, vo vyučovaní pokračujú aj v 3. a 4. ročníku. S češtinou majú možnosť pokračovať aj na miestnom gymnáziu F. Schillera, a to počas celého osemročného štúdia – podľa záujmu a schopností žiaka buď menej intenzívne, alebo intenzívnejšie v bilingválnom programe v posledných troch ročníkoch. Model vyučovania menšinového jazyka je úspešný, pretože rodičia a žiaci  vopred vedia, že bude zachovaná kontinuita v jazykovom vzdelávaní.
Veľmi podnetná bola návšteva Saského inštitútu pre vzdelávanie, kde sme v diskusii s autorkou učebných plánov pre anglický jazyk Mag. Martinou Adler videli, ako sa snažia zvládnuť problém s kontinuitou vo vyučovaní angličtiny pri prechode medzi 4. a 5. ročníkom (základnou a strednou školou/gymnáziom). Inštitút vyvinul sériu testovacích úloh rôznej obtiažnosti, ktorými učiteľ na konci 4. ročníka, resp. na začiatku 5. ročníka veľmi presne ohodnotí jazykovú úroveň žiakov a môže budovať na jeho predchádzajúcich vedomostiach. 
Na saskom ministerstve školstva sme tiež mali možnosť diskutovať o výhodách a nevýhodách centrálnej maturitnej skúšky z cudzieho jazyka, ktorá v Sasku existuje, na rozdiel od niektorých iných spolkových krajín. 
Zaujímavá bola návšteva St. Benno Gymnasium v Drážďanoch, katolíckej školy s 300-ročnou tradíciou, ktorá je príkladom školy, kde nie je zriaďovateľom štát. Na tomto osemročnom gymnáziu tiež funguje tradícia vyučovania latinčiny od prvého ročníka štúdia ako ďalšieho cudzieho jazyka popri angličtine. K týmto jazykom neskôr pridávajú ako ďalšie cudzie jazyky francúzštinu (povinne) a poľštinu (nepovinne). Aj nepovinnú poľštinu si volí 30 % žiakov. Ukazuje sa, že aj vyučovanie regionálneho jazyka na úkor ďalšieho svetového jazyka (napr. španielčiny), dokáže byť úspešné, ak toto rozhodnutie vedenie školy dokáže rodičom a žiakom dostatočne odkomunikovať. 	
Očakávaný prínos	
Prínosom uskutočnenej pracovnej cesty bolo získanie množstva konkrétnych informácií o systéme vyučovania cudzích jazykov v Nemecku (Berlín, Sasko, ale i iné spolkové krajiny). Vzhľadom na zloženie účastníkov cesty som sa však oboznámila aj so situáciou v iných krajinách strednej Európy. 
Prezentácie, prednášky a návštevy v školách sa týkali problémov súvisiacich s mojou pracovnou činnosťou – tvorba učebných plánov pre cudzí jazyk, riešenie problémov s kontinuitou jazykového vzdelávania, hodnotenie jazykových znalostí žiakov na konci či na začiatku stupňa vzdelávania, stanovovanie cieľov pre jazykové vzdelávanie, vyučovanie viacerých cudzích jazykov na základnej a strednej škole, výber cudzieho jazyka a ďalšie.  
Získala som množstvo pre moju prácu relevantných materiálov a osobné kontakty s pracovníkmi výskumných a vzdelávacích inštitúcií a škôl v strednej Európe. 
Informácie z tejto pracovnej cesty sú preto bezprostredným prínosom pre moju prácu v rámci oddelenia pre cudzie jazyky ŠPÚ. 	
Záver	
Informačná cesta ukázala, že problém s kontinuitou v jazykovom vzdelávaní pri prechode na vyšší stupeň vzdelávania existuje aj v iných európskych krajinách. Spolkové krajiny v Nemecku sa ho snažia riešiť intenzívne najmä od zavedenia povinného cudzieho jazyka na základnej škole (väčšinou v 3. ročníku). Nástroje na zvládnutie plynulého prechodu sú rôzne, podrobnejšie sme sa oboznámili s viacerými modelmi o riešenie tohto problému. Pri diskusiách som si overila, že učebné plány pre cudzie jazyky na Slovensku, vychádzajúce zo Spoločného európskeho referenčného rámca, plne sledujú aktuálny vývoj vo vyučovaní jazykov v Európe. Aj zavedenie vyučovania druhého cudzieho jazyka od nižšieho sekundárneho vzdelávania je trendom, ktorý v poslednom desaťročí prebrali, takmer všetky krajiny EÚ. Na príklade vyučovania češtiny v meste Pirna som sa oboznámila s  úspešne fungujúcim modelom vyučovania regionálneho jazyka – jazyka „susedov,“ čo pokladám na inšpiratívne aj pre Slovensko. 	
Súhlasím so zverejnením správy. 	
Správu vypracoval: Mgr. Barbora Tancerová	
Dátum: 21. 11. 2013	
Správu schválil: doc. PaedDr. Viliam Kratochvíl, PhD.