Title: Príloha č
Author: vladimir.blaho
Last saved by: Černáková Marta
Company: Infovek

Správa zo zahraničnej pracovnej cesty 

1. Účastník ZPC:

Titul, meno a priezvisko:   	Mgr. Marta Černáková
Pracovisko:                         	OOPVZ , SŠFEÚ, MŠVVaŠ SR, Stromová 1, 813 30 Bratislava
Pracovné zaradenie:         	hlavný štátny radca
Funkcia:			manažér monitorovania
Znalosť jazykov:                	AJ

2. Zahraničná pracovná cesta:

Štát:                                     	Maďarsko
Mesto:                                 	Budapešť
Vykonaná v dňoch:             	25.09. – 27.09.2013
Prijímajúca organizácia:    	National development agency, Hungary
Účel cesty:                   	Účasť na II. International Monitoring Conference (25.09.2013) a na IV. International Evaluation Conference (26-27.09 2013)
Spôsob financovania:           Cestovné, vreckové, stravné a ubytovanie hradilo MŠVVaŠ SR. 
 
3. Rámcový program pobytu:

25.09.2013	05:50		Odchod z Bratislavy
	08:45		Príchod do Budapešti
	09:00 – 18:00	Účasť na 2. International Monitoring Conference

26.09.2013        09:00 – 18:00	Účasť na 4. International Evaluation Conference

27.09.2013	09:00 – 14:00	Účasť na 4. International Evaluation Conference
	15:25		Odchod z Budapešti
	18:10		Príchod do Bratislavy

4. Stručný priebeh rokovaní, resp. študijného pobytu:

1. II. International Monitoring Conference (25.09.2013)

V úvode konferencie zástupcovia organizátora (National development agency, Ministry of Rural Development, Maďarsko) p. Nándor Csepreghy a p. Lajos Búsi privítali všetkých účastníkov, predstavili program II. Medzinárodnej monitorovacej konferencie a zdôraznili veľkú dôležitosť procesu monitorovania v rámci hlavných finančných nástrojov európskej regionálnej politiky EÚ, t.j. štrukturálnych fondov ERDF a ESF, ako aj Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka. 

Následne nasledoval prvý blok prezentácií s názvom „Monitorovanie: Silné a slabé stránky“ zahŕňajúci dve prezentácie: p. Dr. Konrad Lammers z Europa Kolleg v Hamburgu (Nemecko) a Dr. András Csite z Hefta Research Institute (Maďarsko). Obaja sa venovali hlavným funkciám monitorovania a otázkam, či by sa monitorovanie malo viac zamerať na projektovú alebo programovú úroveň, pretože len cez správne fungujúci monitorovací systém môžeme efektívne sledovať čerpanie, kontrahovanie, absorpčnú schopnosť, napĺňanie stanovených ukazovateľov, posúdiť celú intervenciu a následne informovať EK. 
P. Lammers zdôraznil, že monitorovanie nám dáva odpoveď na otázky, ako je napĺňaný hlavný cieľ regionálnej politiky EÚ, t.j. agregovanie ekonomického rastu a vyrovnávanie regionálnych disparít a aká je efektivita vynaložených finančných prostriedkov v rámci štrukturálnych fondov EÚ. Relevancia monitorovania je hlavne v kontrolovaní realizácie a v získavaní spoľahlivých dát z implementovaných projektov. 
P. Csite poukázal na dôležitú funkciu monitorovania, vďaka ktorému môžeme získať nevyhnutné dáta na porovnanie napr. medzi inými členskými štátmi, kontrolovať a podnecovať aktivity, prípadne riešiť informačnú asymetriu medzi Prijímateľom a Poskytovateľom. Pri fungujúcej monitorovacej komunikačnej politike môžeme získať správne, kompletné a adekvátne informácie od Prijímateľa vďaka ktorým zabezpečíme, že implementácia bude presne zodpovedať cieľom politiky. Je ale potrebné zvažovať, aké údaje požadujeme od Prijímateľa, ak by sme ho zahltili nadbytočnými požiadavkami, mohlo by to vyvolať negatívny dopad. V závere prezentácie odporučil pre pripravované programové obdobie 2014 – 2020 nasledovné:
•	lepšia rovnováha medzi potrebou získavať údaje;
•	lepšia rovnováha medzi nákladmi na produkovanie informácií;
•	lepšia rovnováha medzi motivujúcou funkciou ukazovateľov;
•	zadefinovanie menšieho počtu ukazovateľov než v programovom období 2007 – 2013; 
•	pri ESF projektoch využívať tzv. “sampling”. 

Nasledoval druhý blok prezentácií s názvom „Význam monitorovania v rámci politiky súdržnosti a rozvoja vidieka 2014 – 2020“, zahŕňajúci dve prezentácie zástupcov Európskej komisie: p. Adam Abdulwahab z DG for Regional and Urban Policy a p. Christophe Derzelle z DG Agriculture and Rural Development. 

P. Abdulwahab uviedol, že bolo pre EK veľmi ťažké zhodnotiť pokrok resp. úspešnosť, pretože ciele boli nastavené príliš vágne, ukazovatele nevyjadrovali ciele a preto bol navrhnutý nový systém pre všetky členské štáty, aby sa údaje, ktoré monitorovaním získame dali lepšie využiť. Je potrebné viac sa orientovať na výsledok, aby politiky boli presné a špecifické, s jasným cieľom, ktorý chceme dosiahnuť. Realita ukázala, že pôvodný model (potreba – cieľ – vstup – výstup – výsledok – dopad) bol veľmi ťažko čitateľný a vyhodnotiteľný. Výročné správy o vykonávaní programu v rámci programového obdobia 2014 – 2020 by sa mali zameriavať najmä na:
•	výstupové a výsledkové ukazovatele deklarujúce progres voči stanoveným cieľom;
•	dosiahnutý progres voči stanoveným cieľom; 
•	aktivity týkajúce sa ex ante kondicionalít;
•	vyhodnoteniu míľnikov v roku 2017 a 2019;  
•	príspevok k Európa 2020.

P. Derzelle sa vo svojej prezentácii venoval úlohe ukazovateľov (kontextových, výstupových, výsledkových, dopadových), ktoré získavame monitorovaním a vykazujeme ich vo Výročných správach o vykonávaní programu. Len monitorovaním a získavaním využiteľných administratívnych dát z jednotlivých projektov môžeme demonštrovať progres. Navrhol, že na základe skúseností z programového obdobia 2007 – 2013 by sme sa mali vyhnúť v pripravovanom programovom období 2014 – 2020 najmä: príliš veľkého počtu ukazovateľov, nejasným pravidlám a príliš veľa požadovaných dát od Prijímateľov.     
Najväčšie výzvy, ktorým budeme musieť čeliť v pripravovanom programovom období 2014 – 2020 sú najmä:
•	funkčný monitorovací IT systém;
•	nevyhnutnosť byť selektívny pri požadovaní dát;
•	cielené programovanie a monitorovanie;
•	vhodne nastavená stratégia;
•	viac výsledkovo orientovaných ukazovateľov;
•	komplementarita monitorovania s hodnotením.  

Ďalej nasledoval tretí blok prezentácií s názvom „Systém monitorovania v členských štátoch – skúsenosti a výzvy“, zahŕňajúci štyri prezentácie: p. Attila Béres, monitorovací a hodnotiaci konzultant (Maďarsko), p. Dinka Bujas z Ministry of Regional Development and EU funds (Chorvátsko), p. Mária Szabó z Ministry of Rural Development (Maďarsko) a p. Timea Hegedus z Agricultural and Rural Development Agency (Maďarsko).  Jednotliví zástupcovia sa v prezentáciách zaoberali otázkou pripravovaných nariadení pre pripravované programové obdobie 2014 – 2020, ktoré nastavili rámec, v ktorom bude mať monitorovanie veľmi dôležitú úlohu. Navyše, nielen monitorovanie bude čeliť novým výzvam, ale aj iné aktivity by mali byť tiež posilnené, vrátane manažmentu nastavovania cieľov, komplexné a udržateľné programovanie všeobecných ukazovateľov na všetkých programových úrovniach. Predstavili skúsenosti so systémami monitorovania v súčasnom období a rovnako aj osvedčené postupy, ktoré by mohli byť odporučené v blízkej budúcnosti.

P. Béres sa venoval monitorovaniu a nástrojom manažmentu a pre pripravované programové obdobie 2014 – 2020 odporučil všetkým členským štátom nasledovné:
•	prostredníctvom výsledkových ukazovateľov sa sústrediť na míľniky a konečné ciele;
•	odmeňovať úspešných;
•	mať limitovaný počet ukazovateľov;
•	zbierať od Prijímateľov iba tie dáta, ktoré neviem získať inde;
•	školiť administratívne kapacity v rámci manažmentu programu;
•	zosilniť koordináciu medzi kontrolou, monitorovaním a hodnotením;
•	vypracovať si nezávislý štatistický systém, ktorý by poskytoval EK spoľahlivé a dôveryhodné dáta.  

P. Bujas prezentovala systém monitorovania v Chorvátsku, ktoré 1. júla 2013 vstúpilo do EÚ. Chorvátsko implementuje celkovo 4 operačné programy s rovnomerne rozdelenou alokáciou. Pri nastavovaní monitorovania sa krajina inšpirovala monitorovacím systémom s Litvy, kde Prijímateľ predkladá každý štvrťrok priebežné monitorovacie správy v ktorých zhodnotí fyzický aj finančný pokrok, Riadiaci orgán údaje kontroluje, validuje a agreguje a reportuje ich EK.      

P. Szabó sa venovala skúsenostiam a výzvam v rámci monitorovacieho systému a odporučila pre pripravované programové obdobie 2014 – 2020 všetkým členským štátom nasledovné:
•	poskytovanie dát Prijímateľmi cez portál;
•	funkčný IT monitorovací systém;
•	správne využitie získaných dát;
•	veľký dôraz na monitorovanie dosiahnutých výsledkov;
•	míľniky;
•	zlepšenie kvality dát, unifikované interpretácie, zber dát; 
•	založenie Monitorovacích pracovných skupín;
•	demonštrovanie priameho výsledku v rámci programu. 

P. Hegedus predstavila veľmi efektívny systém zberu údajov realizovaný prostredníctvom Agricultural and Rural Development Agency (ARDA). Ten zbiera údaje od Prijímateľov pre Riadiaci orgán a Monitorovaciu pracovnú skupinu. Samotné monitorovacie dáta sú poskytované Prijímateľmi cez elektronický systém 1 krát ročne, kde vždy na prelome februára a marca ARDA požiada Prijímateľov o vyplnenie dotazníkov relevantných pre ich projekt. Samozrejmosťou je pomoc pre Prijímateľov vo forme FAQ, servisné centrum, Príručiek a návodom k správnemu vyplneniu. Systém sa ukazuje ako veľmi efektívny, keďže návratnosť vyplnených dotazníkov je až 93 % a využiteľnosť dát je veľmi široká. 

Ďalej nasledovali tematické prezentácie na tému „Výsledkovo orientovaný prístup v praxi“ s názvom „Skúsenosti v plánovaní ukazovateľov 2014 – 2020 – ESF, ERDF“ zahŕňajúci dve prezentácie: p. Lukasy Mikulec z Ministry of Regional Development (Poľsko) a p. Márton Péti z Office for National Economic Planning (Maďarsko).  

P. Mikulec predstavil systém monitorovania a ukazovateľov v Poľsku, ktoré bude mať v pripravovanom programovom období 2014 – 2020 celkovo 16 operačných programov. Zvýraznil, že pri nastavovaní jednotlivých ukazovateľov je potrebné spolupracovať s RO aj SORO, zamerať sa na najdôležitejšie intervencie, jasne zadefinovať definície ukazovateľov, správne koordinovať a synchronizovať celú tvorbu ukazovateľov. Zvýraznil, že je potrebné vyvarovať sa toho, že niektoré definície, resp. špecifikácie stanovených spoločných ukazovateľov nie sú relevantné k špecifikám legislatívneho systému a nie sú kompatibilné s verejnými štatistikami  tej ktorej členskej krajiny. Rovnako popísal systém nastavovania ukazovateľov v Poľsku: 1. identifikovanie problémov a relevantných subjektov, 2. plánovanie aktivít a očakávaných výsledkov, 3. definovanie SMART ukazovateľov, 4. vypracovanie jasných definícií, cieľov a míľnikov. V závere svojej prezentácie zhrnul jednotlivé kroky, ktoré budú viesť k úspešnosti pri tvorbe operačného programu:
•	zapojenie relevantných subjektov;
•	vyhnúť sa vzletným a nadneseným štylizáciám;
•	zaistiť, že ciele sú realistické a dosiahnuteľné;
•	verejné diskusie k operačným programom;
•	prospešný IT monitorovací systém;
•	operatívnosť ukazovateľov;
•	správna definícia ukazovateľov počas programovania programov.  

P. Péti zdôraznil významnú dôležitosť monitorovania v pripravovanom programovom období 2014 – 2020. Je to široký „top – down“ systém z úrovne EK. Výzvy, ktoré členské štáty čakajú v pripravovanom programovom období 2014 – 2020 zhodnotil nasledovne:
•	nezabúdať na úlohy na národnej úrovni;
•	vytvoriť ukazovatele, ktoré budú tvoriť integrovaný a harmonický systém súvisiaci s tematickými cieľmi;
•	nadobudnúť vedomosti k novej tematike spoločných ukazovateľov. 

Posledným blokom prezentácií s názvom „Nové implementačné nástroje: Spoločný akčný plán – skúsenosti s pilotnými projektmi“, zahŕňajúci tri prezentácie: zástupca Európskej komisie p. Stefan Schulz-Trieglaff z DG Employment, Social Affairs and Inclusion, p. Adela Šeredová Purshová z Ministry of Labour and Social Affairs (Česká republika) a p. Renáta Piecyk z Financial Management Unit, ESF Department, Ministry of Regional Development (Poľsko). Jednotliví zástupcovia sa v prezentáciách zaoberali skúsenosťami s pilotnými projektmi Spoločného akčného plánu v súčasnom programovom období 2007 – 2013 v rôznych členských štátoch. Popisovali výhody tohto nového inštrumentu, ale aj výzvy s ním spojené očakávané v rámci nového programového obdobia 2014 – 2020. 

P. Schulz-Trieglaff predstavil nový inštrument podľa článku 93 všeobecného nariadenia s názvom Joint Action Plan (JAP). Ide o nový, dobrovoľný a inovatívny nástroj a prístup, ktorý sa viac zameriava na výsledky jednotlivých operácií. Je špecifický pre každého Prijímateľa, využíva zjednodušené výdavky a viaže platby na výsledky. Môže byť využívaný len pri verejných typoch Prijímateľov. Ak členský štát uvažuje o zavedení JAP a má pripravenú intervenčnú logiku, finančný manažment a požiada EK, tá rozhodne do 4 mesiacov. Tak ako každý nový nástroj obsahuje nesporné pozitíva (napr. výsledkovo orientovaný, flexibilný systém, nižšia administratívna záťaž, zľahčená práca pre audítorov), ale aj negatíva (napr. zvládnutie nových pravidiel, rozdiely v rámci jedného OP, pre potreba spoľahlivého reportovania, a pod.)   

P. Purschová predstavila testovaný projekt JAP v Českej republike, ktorý sa zameriaval na výstavbu nových materských škôlok. Jednalo sa o finančnú podporu materským škôlkam v celkovej alokácii 17 MEUR, napriek tomu, že projekt JAP predstavoval zjednodušený systém oproti vyhlasovaniu klasickej výzvy na predkladanie dopytovo – orientovaných projektov, na Riadiaci orgán bol doručený nízky počet Žiadostí o NFP (72). V súčasnosti prebieha hodnotenie týkajúce sa trvalej udržateľnosti daných projektov, ich príspevku k zamestnateľnosti rodičov tých detí, ktoré boli v materských škôlkach umiestnené a celkovej analýze ekonomického dopadu JAP.     

P. Piecyk rovnako predstavila snahu spustiť JAP v Poľskej republike. Príprave JAP sa venujú od r. 2013 a vybrali tému „Postgraduálny tréning pre 3 000 lekárov na zvýšenie ich medicínskych kvalifikácií“ z dôvodu nedostatku pediatrov v Poľskej republike, ale z dôvodu zmeny legislatívy nebol ale ešte JAP vyhlásený, resp. spustený. P. Piecyk identifikovala nasledovné kľúčové oblasti v rámci prípravy JAP:
•	vhodne zvolený cieľ intervencie;
•	efektívna komunikácia a spolupráca s EK;
•	adekvátny výber zjednodušených výdavkov.         

Záverečné slová patrili dvom zástupcom organizátora konferencie p. Miklós Maác z Ministry of Rural Development (Maďarsko) a p. Tamás Tóth z National Development Agency (Maďarsko), ktorí zosumarizovali prínos konferencie, kde jednotliví zástupcovia členských štátov mali možnosť obohatiť svoje vedomosti týkajúce sa monitorovania v rámci rôznych fondov EÚ a podeliť sa medzi sebou o svoje doterajšie skúsenosti. V závere zhrnuli základné body pre efektívne monitorovanie, t.j. že je veľmi potrebné mať dobré a využiteľné dáta, presne vedieť čo ideme monitorovať, je nevyhnutné správne komunikovať so všetkými subjektmi zahrnutými do implementácie, správne koordinovať, program nepretržite monitorovať, reagovať na prípadné odchýlky od stanovených cieľov, mať vhodné databázy a kvalitné ľudské zdroje. 

2. IV. International Evaluation Conference (26. – 27. 09. 2013)

V úvode konferencie zástupcovia organizátora (National development agency, Ministry of Rural Development (Maďarsko) p. Kinga Kenyeres a p. Lajos Búsi privítali všetkých účastníkov, predstavili program IV. Medzinárodnej hodnotiacej konferencie a zdôraznili veľkú dôležitosť procesu hodnotenia (napríklad v Maďarsku sa v roku 2012 realizovalo až 30 ex – post hodnotení), najmä ex – ante hodnotenia v rámci pripravovaného programového obdobia 2014 – 2020.    

Následne nasledoval prvý blok prezentácií s názvom „Ex – ante hodnotenie – požiadavky EK pre 2014 – 2020 a výzvy pre členské štáty“ zahŕňajúci tri prezentácie zástupcov EK: p. Veronika Gaffey (DG Regio), p. Zélie Peppiette (DG Agriculture and Rural Development) a p. Kamil Valica (DG Employment, Social Affairs and Inclusion). Všetci traja sa venovali hlavným funkciám ex – ante hodnotenia, požiadaviek pre programové obdobie 2014 – 2020, predstáv EK a nevyhnutnej potrebe nastaviť systémy hodnotenia správne. 

P. Gaffey sa venovala jednotlivým požiadavkám a výzvam týkajúcich sa ex – ante hodnotenia a zhodnotila hlavné rozdiely v ex – ante hodnotení v súčasnom programovom období 2007 – 2013 a v pripravovanom programovom  2014 – 2020. Vysvetlila pohľad EK a hlavný dôvod zavedenia nových pravidiel v hodnotení, t.j. aby sa zefektívnila celá práca so štrukturálnymi fondmi a aby budúce Riadiace orgány dokázali využiť všetky expertízy ex – ante hodnotiteľov na to, aby nastavili počas programovania čo najlepší operačný program.  Zároveň uviedla, že požiadavky na hodnotenie ex ante sú náročné, úloha hodnotiteľa spočíva najmä v zhodnotení intervenčnej logiky programu,  podpora pri vytváraní základov a stanovení cieľov, analyzovať voľbu zvolených priorít, zhodnotiť dôveryhodnosť očakávaných výsledkov na základe  ukazovateľov, ktoré odrážajú realistické cieľové hodnoty, nastaviť vykonávanie monitorovacích systémov, vrátane zberu dát pre budúce hodnotenia. 

P. Peppiette sa vo svojej prezentácii venovala ex – ante hodnoteniu z pohľadu Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka, ktorý má svoje špecifiká, pričom jeho rovnakou snahou je zefektívniť všetky intervencie a programy pre rozvoj vidieka.  Zdôraznila potrebu toho, aby boli hodnotitelia zakomponovaný do procesov tvorby nových programov hneď od začiatku, aby ex – ante hodnotenie pokrylo SWOT analýzu, potreby a ciele, intervenčnú logiku, príspevok k Európa 2020, internú aj externú koherenciu, konzistentnosť rozpočtu, vhodnosť nastavenia ukazovateľov a aby všetky vykonané hodnotenia boli verejne prístupné. Predstavila novú publikáciu „Guidelines for  ex – ante evaluation of 2014 – 2020 RDPs“. 

P. Valica sa vo svojej prezentácii venoval ex –ante hodnoteniu 2014 – 2020 z pohľadu operačných programov ESF. Uviedol, že kľúčovým faktorom je výsledkovo – orientovaný prístup,  jasná intervenčná logika, relevantné ukazovatele, cieľové hodnoty a vhodné načasovanie hodnotenia. DG Employment, Social Affairs and Inclusion oslovilo v septembri 2013 formou dotazníka 20 členských štátov, kde zistilo, že v 11 členských štátoch prebieha ex – ante hodnotenie (pričom 4 začali už v roku 2012), v 6 členských štátoch sa ešte nezačalo s ex – ante hodnotením a v 3 sa začalo čiastočne. V závere uviedol, že z pohľadu ESF je potrebné, aby ex – ante hodnotiteľ zhodnotil prípadné riziká, resp. slabé stránka a odpovedal na otázku, či sú jednotlivé potreby vhodne pretransformované do cieľov, či sú špecifické a či boli vhodne zvolené na vyriešenie verejnej intervencie.   

Ďalej nasledovala diskusia za okrúhlym stolom, kde diskutovali jednotliví predstavitelia vybraných členských štátov (Poľsko, Francúzsko, Maďarsko, Taliansko a Nemecko) so zástupcami EK o úlohe hodnotenia a o ex - ante hodnotení.  
Druhý blok prezentácií s názvom „Výsledky hodnotenia – výhody pre ex – ante - makro modely“ a zahŕňal dve prezentácie: p. Robert Dzierzgwa z Ministry of Regional Development (Poľsko) a p. Attila Varga z Pécs University of Science (Maďarsko). 

P. Dzierzgwa  sa venoval dopadu kohéznej politiky na  Poľskú ekonomiku a výsledkom makroekonomického modelovania ex – post dopadov a predpovedí na najbližšie programové obdobie 2014 – 2020. Rozoberal modelový príklad hodnotenia rastu HDP na osobu v porovnaní všetkých členských štátov EÚ, vďaka ktorému mohli hodnotitelia predikovať vývoj makro ukazovateľov ako sú HDP alebo nezamestnanosť v roku 2015 po ďalšej pomoci zo štrukturálnych fondov EÚ. 

P. Varga sa venoval výzvam v hodnotení ekonomického dopadu kohéznej politiky EÚ a uviedol príklad tzv. GMR prístupu Geographic Macro and Regional impact modelling approach). Na základe uvedenej metódy vypracovali hodnotenie, ktoré sa zaoberalo tromi rôznymi scenármi prerozdelenia finančných prostriedkov z EÚ na tzv. „tvrdé“ a „mäkké“ opatrenia v súvislosti s predpokladaným rastom HDP do roku 2028: 1. scenár – žiadne prerozdeľovania, 2. scenár  - 30% percent z „tvrdých“ opatrení a 3. scenár -  50% percent z „tvrdých“ opatrení. 

Nasledoval tretí blok prezentácií s názvom „Výsledky hodnotenia – výhody pre ex – ante – trh práce – hodnotenie dopadu“ a zahŕňal dve prezentácie: p. Elish Kelly z Economic and Social research Institute (Írsko) a p. Balázs Váradi z Budapest Research Institute (Maďarsko). 

P. Kelly sa venovala hodnoteniu politík a programov trhu práce a používaniu dátových analýz v Írsku a uviedla príklad Národného akčného plánu zamestnanteľnosti v Írsku, ktoré bol vyhodnocovaný cez novú hodnotiacu metódu kontrafaktuálneho dopadu. Rovnako vyzdvihla dôležitosť hodnotenia, pretože nám metódami založenými na dôkazoch vyhodnotí efektivitu každého programu, odpovie na otázku do akej miery politické iniciatívy dosahujú očakávané ciele a výsledky, hodnotitelia vedia presne určiť povahu prípadných nedostatkov buď v programe alebo v stanovených cieľoch. Bližšie informácie sú uvedené na webovom sídle www.esri.ie. 

P. Váradi sa venoval hodnoteniu dopadov na rozvoj EÚ v oblasti trhu práce a podnikania v Maďarsku a uviedol príklad kvantitatívneho hodnotenia „Vyhodnotenie dopadu v oblasti zdravotníctva v Maďarsku“ a odporučil pre programové obdobie 2014 – 2020 nasledovné:
•	nezabudnúť na všetky hodnotenia ex post programov z predchádzajúceho obdobia 2007 – 2013;
•	vytvoriť efektívny plán monitorovania, zberu dát a dizajn celého programu;
•	byť konzervatívny a stavať na tom, čo funguje a kde boli preukázané významné pozitívne účinky (napr. zamestnateľnosti, ambulantná starostlivosť) a pokračovať v nich; 
•	sústreďte sa viac na dlhodobé účinky;
•	všeobecne klásť väčšiu váhu na dobre zvolenie indikátorov.

Nasledoval štvrtý blok prezentácií s názvom „Výsledky hodnotenia – výhody pre ex – ante – teritoriálna skúsenosť“ zahŕňal dve prezentácie: p. Derville Brennan z Southern and Eastern Regional Assembly (Írsko) a p. Bernd Schuh z OIR (Rakúsko).

P. Brennan sa venovala hodnoteniu regionálnych rozvojových programom v Írsku, konkrétne programov na podporu malých podnikov. Hodnotenia, ktoré sa realizovali v Írsku v rokoch 2007 – 2013 obsahovali nasledovné odporúčania:
•	väčší dôraz klásť na trendy produktivity v regióne, najmä domorodých firiem;
•	jasne zadefinovaná potreba pomoci vytvárať pracovné miesta a rast produktivity v domácich firmách;
•	podpora podnikania, stimuly pre technologické adaptácie u malých podnikov a zriaďovanie a rozširovanie nových firiem, ktoré sú inovatívne a znalostné;
•	stimulovať a podporovať prenos poznatkov a podporovať inovácie v sektore malých a stredných podnikov v mestských a vidieckych oblastiach;
•	financovať poradenstvo a budovanie kapacít na podporu malých a stredných podnikov v každom kraji.  

P. Schuh sa venoval teritoriálnemu rozvoju v Rakúsku, cez hraničnej spolupráci, transnacionálnym programom. Odporučil členským štátom, aby pri nastavovaní výsledkových ukazovateľov dbali na to, že všetky údaje ktoré získame monitorovaním by mali byť efektívne využité aj pri kontrafaktuálnom hodnotení dopadu.  Napríklad pri operačnom programe Inovácie by mohol set ukazovateľov hlásený Prijímateľmi pomoci vyzerať nasledovne: 
•	MSP s vlastnými inováciami (% zo všetkých MSP);
•	inovatívne malé a stredné podniky spolupracujúce s ostatnými (% zo všetkých MSP);
•	publikácie z verejného a súkromného sektora;
•	technologickí inovátori (výrobku alebo procesu) (% zo všetkých MSP);
•	netechnologickí inovátori (marketingové alebo organizačné inovácie)  (% zo všetkých MSP). 

Nasledoval piaty blok prezentácií s názvom „Výsledky hodnotenia – výhody pre ex – ante – sociálna exklúzia“ zahŕňal tri prezentácie: p. Céline Ferré z World Bank, p. András Csite z Hefta Research Institute (Maďarsko) a p. Emanuel Y. Jimenez z World Bank. 

P. Ferré sa venovala mapovaniu chudoby v strednej Európe ako nástroja na využívanie pri tvorbe politík. Svetová banka vypracovala projekt hodnotenia chudoby v 10 vybraných členských štátoch v centrálnej Európe a verí, že bude slúžiť napríklad aj pri nastavovaní intervencií v novom programovom období 2014 – 2020. 

P. Csite sa venoval chudobe v Maďarsku a hodnoteniu, ako EÚ fondy prispievajú k znižovaniu chudoby v Maďarsku. Uviedol, že chudoba v Maďarsku od roku 1987 konštantne stúpa a medzi rizikové skupiny patria deti a mládež, nezamestnaní, resp. neaktívni ľudia, ľudia s nízkou úrovňou vzdelania a Rómovia. Pri programovaní v rámci nového programového obdobia 2014 – 2020 odporučil nasledovné:
•	lepšie a vhodnejšie cieľovo orientované stimuly pre ľudí vo verejných neziskových štruktúrach, ktorí sa venujú boju proti chudobe a politike sociálneho začlenenia (miestni predstavitelia samosprávy, zdravotnícki, sociálni a terénni pracovníci, učitelia, atď.)
•	posilnenie odborného vzdelávania;
•	zjednodušenie dominantnej štruktúry projektu;
•	decentralizácia implementácie.

P. Jimenez sa venoval hodnoteniam Svetovej banky týkajúcich sa programov na podporu zamestnateľnosti mladých ľudí. Hodnotiaca správa uvádzal výsledky podľa cieľovej skupiny, sociálno-ekonomického zázemia, úrovne vzdelania, zemepisných oblastí a pohlavia mladých ľudí. Svetová banka porovnala celkovo 36 štúdií z rokov (2010 a 2011), ktoré poskytovali informácie o podpore mladých nezamestnaných a popis rôznych intervencií do zamestnanosti mladých ľudí na trhu práce. Na ich základe vyhodnotila, že programy majú zásadný význam vo vidieckych a nízkopríjmových oblastiach, ak stimulujú:
•	trhové prostredie pre rast fariem;
•	domáce podniky;
•	vidiecky agrárny priemysel;
•	prístup mladých ľudí k pôde;
•	spolupráca so súkromným sektorom. 

Ďalší deň (27.09.2013) pokračovala konferencia v poradí šiestym blokom prezentácií s názvom „Výsledky hodnotenia – výhody pre ex – ante – iné metodológie“, ktorý zahŕňal tri prezentácie: p. Zoltán Wolf z U.S. Census Bureau (Spojené štáty americké), p. Michael Wiseman z The George Washington Institute of Public Policy (Spojené štáty americké) a p. Iain Jenkins z EKOS (Škótsko). 

P. Wolf sa vo svojej prezentácii venoval hodnoteniu na príklade agregovania rastu produktivity z oboch, mikro aj makro pohľadu. Predstavil metódu priameho spôsobu začlenenia informácií v rámci makroekonomického modelovania a prognózovania. Štúdia prognózuje napr. rast HDP do roku 2036, odhady trendu rastu produktivity, predpovede komponentov produktivity a efekt zvýšených nákladov na agregovanie produktivity trhu práce.  

P. Wiseman uviedol, že ex – ante hodnotenia v sebe musia zahŕňať intervenčnú logiku, plán na procesné analýzy, externú utilitu, dôraz na intervenciu založenú na dôkazoch a stratégiu na hodnotenie dopadu. Zároveň prezentoval 3 príklady hodnotenia dopadu: 1. Výber daní v Minnesote, 2.  Detské centrá v Dánsku a 3. Vyplácanie sociálnych dávok v USA. Bližšie informácie k uvedeným hodnoteniam sú k dispozícii na webovom sídle MichaelWiseman.com. 

P. Jenkins sa vo svojej prezentácii zaoberal témou zlyhania trhu, t.j. nedokonalosti v trhovom mechanizme, ktorý bráni dosiahnutiu ekonomickej efektívnosti. V hodnotení sa zamerali na určenie štyroch rôznych kategórií zodpovedných sa zlyhanie trhu (informačné zlyhanie, verejné tovary, sila trhu a externé) z pohľadu ich symptómov indikujúcich zlyhanie trhu. Rovnako uviedol aj dva príklady hodnotení (sektorové cielenie a cielenie na cyber bezpečnosť) a v závere zhrnul odporúčania pre ex – ante hodnotiteľa a zadávateľa:
•	potreba jasnejšieho usmernenia ohľadom očakávaní a dôslednosť prístupu;
•	nevyhnutná potreba rovnováhy za účelom vyhnúť sa paralýze analýzou; 
•	nikto neočakáva komplexnú sadu podrobných štúdií vo fáze plánovania;
•	dôkazy sú základom a to si nutne vyžaduje aj zapojenie Prijímateľov.

Záverečný blok prezentácií s názvom „Strategické environmentálne hodnotenie – SEA“ zahŕňal tri prezentácie: p. Ion Codescu z DG Environment (EK), p. Matteo Ignaccolo z Catania University of Engineering (Taliansko) a p. Gyongyvér Gyene z NDA (Maďarsko). 
P. Codescu sa venoval horizontálnym environmentálnym a klimatickým záležitostiam, ako aj biodiverzite pre programové obdobie 2014 – 2020. Vo svojej prezentácii zhrnul tie najdôležitejšie výhody SEA (Strategic environmental assessment) z pohľadu Európskej komisie:
•	integrácia environmentálnych otázok do rozhodovaní o programoch;
•	zavedenie "zelených" programov a sledovanie ich účinkov;
•	posilnenie úloh environmentálnych orgánov prostredníctvom ich účasti;
•	lepšia spolupráca medzi rôznymi orgánmi (životné prostredie, zdravie, a pod);
•	väčšia transparentnosť v rozhodovaní;
•	skorá integrácia environmentálnych úvah do programov;
•	zlepšeniu súladu s požiadavkami ďalších špecifických oblastí politiky životného prostredia;
•	posúdenie kumulatívnych účinkov a alternatív.

P. Ignaccolo sa venoval účasti verejnosti na definíciách monitorovania v rámci plánovania verejnej dopravy.  Predstavil nástroj PORTA (Port Action Plan), t.j. dlhodobý štrukturálny zámer v plánovanom horizonte 10 rokov, ktorý identifikuje problémy a riešenia pre zvýšenie dostupnosti a udržateľnosti systémov jednotlivých prístavov v Taliansku a navrhuje prijatia nových plánovaných integrovaných prístupov v oblasti dopravy, využívania pôdy, mestského prostredia a miestnu správu vecí verejných (integrovanej námornej politiky EÚ v oblasti Stredomoria). Uviedol, že zapojenie verejnosti má veľký význam pri riešení dopravných postupoch a územných rozhodnutí a vysvetlil význam nástrojov na podporu rozhodovania (MCA, AHP, participatívnej GIS) za účelom získania spoločného riešenia všetkých zúčastnených strán. 
P. Gyene prezentovala skúsenosť so SEA v Maďarsku z implementačnej perspektívy.  Zdôraznila najhlavnejší význam SEA, t.j. vyhodnotiť celistvosť operačných programov v súvislosti so životným prostredím a udržateľnosti kritérií sledujúc plánované intervencie prostredníctvom prioritných osí, špecifických cieľov a aktivít s cieľom ovplyvniť vznikajúce projekty. Navrhla, aby medzi navrhované výberové kritéria boli zaradené tie, ktoré:
•	neznížia biodiverzitu a ekosystémové služby;
•	nezvýšia škodlivé sociálne a územné nerovnosti;
•	prispejú k posilneniu kapacít na prispôsobenie sa zmene klímy;
•	prispejú k posilneniu sociálnej súdržnosti.

Rovnako navrhla, aby operačný program monitoroval:
•	zmeny v spotrebe energie;
•	zmeny prepravných potrieb;
•	vplyv na biodiverzitu, ekosystémové služby a prírodného dedičstva;
•	dopad využívania vody;
•	zmeny adaptívnych kapacít komunít. 

Záverečné slová patrili zástupkyni organizátora konferencie p. Kinge Kenyeres z Ministry of Rural Development (Maďarsko), ktorá zosumarizovala prínos dvojdňovej konferencie, kde jednotliví zástupcovia členských štátov mali možnosť obohatiť svoje vedomosti týkajúce sa hodnotenia v rámci rôznych fondov EÚ a podeliť sa medzi sebou o svoje doterajšie skúsenosti. 

 5. Odporúčané závery:

Využiť získané informácie pri príprave časti operačného programu Ľudské zdroje za oblasť vzdelávania a nastavenia jeho implementačných mechanizmov operačnom programe a riadiacej dokumentácii (príručky, manuály).

Z:   SŠFEÚ                                                                                           T: priebežne  

6.   Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia

Dokumentácia prinesená zo ZPC je k dispozícii u účastníka ZPC Mgr. Marty Černákovej. Správa zo ZPC je zverejnená na webovom sídle MŠVVaŠ SR a v rámci odboru pre operačný program Vzdelávanie je správa zverejnená v rámci zdieľaného adresára odboru. Prezentácie sú dostupné na stránke http://pir.hu/monconf2013/index.php?page=main a www.nfu.hu. 
7.   Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC

Možnosť nadobudnúť podrobné informácie o pripravovaných krokoch zo strany EÚ v oblasti štrukturálnych fondov EÚ v rámci prípravy ďalšieho programového obdobia 2014-2020 týkajúce sa monitorovania a hodnotenia, rovnako aj podrobné informácie o pripravovaných krokoch zo strany EÚ v oblasti ESF v rámci prípravy ďalšieho programového obdobia 2014-2020. ktoré prispejú k príprave operačného programu Ľudské zdroje. Osobitným prínosom ZPC  je poskytnutie  priestoru na výmenu skúseností s nastavovaním systému monitorovania a hodnotenia v operačných programoch iných členských štátov EÚ, keďže systém monitorovania a hodnotenia operačných programov prechádza výraznými zmenami oproti súčasnému programovému obdobiu 2007 - 2013.

8.    Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií

Výsledky ZPC budú prezentované na najbližšej porade odboru pre OPV.

Súhlasím so zverejnením správy na internete.

Správu vypracoval: 

Mgr. Marta Černáková

Dátum: 09.10.2013

So správou súhlasí: 

Mgr. Veronika Paľková, ROOPVZ 

Správu schválil: 

Ing. Peter Vigľaš, GR SŠFEÚ

Trieda dôvernosti: Verejné