Správa z pracovnej cesty 
Miesto konania : Viedeň, Spolkové ministerstvo vzdelávania a kultúry  ( BMUK).
Účastník: Juraj Vantuch
V dňoch 4-6. 12 som sa zúčastnil  na seminári k odbornému vzdelávaniu a príprave (OVP) vo Viedni. Seminár bol organizovaný rakúskym Spolkovým ministerstvom školstva a kultúry a Európskou komisiou. Išlo o jedno z podujatí  typu „ peer learning“, avšak na rozdiel od predchádzajúceho seminára v Bruseli, na ktorý som bol tiež vyslaný MŠVVŠ sa nepožadovalo plánované a vopred pripravené komentovanie. Na seminári sa zúčastnilo 27 špecialistov zo 17 krajín a Európskej komisie a jeden expert z Európskej vzdelávacej nadácie (ETF Turín). Účastníci podali neformálne informácie o domácom vývoji formou „tour de table“ k obsahu dvoch tematických blokov ( 1. Kvalita, inovácia a atraktivita systému OVP; 2. Zvýšenie permeability vzdelávacieho systému)  a diskutovali k vystúpeniam rakúskych špecialistov. 
Podrobnú informáciu o rakúskom vzdelávacom systéme s dôrazom na  OVP podal Reinhard Nöbauer a veľmi fundovanú informáciu o rakúskom modeli zabezpečenia kvality Jürgen Horschinegg a Franz Gramlinger . Ich príspevky boli doplnené vystúpeniami predstaviteľov ministerstva hospodárstva, ktoré zodpovedá za „pracovnú časť“ duálneho OVP, podnikovej sféry a ďalších špecialistov ( podrobný program je k dispozícii na MŠVVŠ).
Druhý deň seminára bol venovaný prehliadkam škôl, jednej zameranej na prípravu pre robotnícke profesie ( „učňovka“ na  Mollardgasse   poskytujúca OVP  zodpovedajúce našim učebným odborom) a druhej zodpovedajúcej  našim priemyslovkám resp. vyššiemu odbornému štúdiu. Hoci v prvom prípade ide o školu duálneho systému, kde je ťažisko odborného výcviku na pracovisku, kde je učeň pracovnoprávne viazaný, škola sa nezainteresovanému musí javiť ako typická škola systému OVP dominantne viazaného na školskú prípravu (t.j. ako u nás). Škola mala vysoko nadštandardne vybavené školské dielne, ktoré umožňovali podrobnú prípravu a nácvik výkonu práce. Je zjavné, že za takýchto podmienok sa na pracovisku dá očakávať vysoký podiel produktívnej práce učňov. Prekvapujúco, pracovníci školy nevedeli informovať o finančných nákladoch zabezpečenia chodu školy a odkazovali na ministerstvo školstva, ministertvo hospodárstva  a mesto Viedeň a iba konštatovali vysokú mieru investícii podnikov, ktoré poskytovali svoje produkty pre potreby prípravy ( napr. kotle firmy Viessmann) s komparatívnou výhodou pri príprave špecialistov pre vlastné potreby. Po opakovanom vypytovaní a diskusii s vysokými úradníkmi som sa dopracoval k hrubému odhadu, podľa ktorého praktickú zložku prípravy kofinancuje z dvoch tretín podniková sféra. Nech už sú skutočné relatívne náklady akékoľvek možno konštatovať, že 
1.	Celková výška financovania z verejných a súkromných zdrojov, ktorá ako ostatne vieme zo štatistík UOE je výrazne vyššia v porovnaní so SR, je zárukou prvotriedneho vybavenia škôl.
2.	Podiel krytia nákladov OVP podnikovou sférou je významný a SR nebude môcť ani len uvažovať o čo i len čiastočnom zavedení duálneho systému vzdelávania bez toho, aby sa našiel vhodný model kofinancovania nákladov prípravy zainteresovanými inštitúciami podnikovej sféry.
Elitný segment OVP  reprezentovaný HTL Spengergasse (Höhere Technische Bundeslehr- und Versuchsanstalt) je na rozdiel od SR úspešným konkurentom gymnázií jednak pre vysokú úroveň poskytnutej kvalifikácie, ale aj  teoretickej prípravy ( vrátane participácie na aplikovanom výskume). Previazanosť vzdelávania s potrebami podnikovej sféry vidieť aj na účasti podnikových špecialistov na vzdelávaní. Pre podmienky v SR je nepredstaviteľné, že pracovné podmienky v škole sú atraktívne pre špecialistov zo súkromného sektora.
Vzhľadom na účasť členov Európskej komisie, diskutoval som čiastočne v pléne a čiastočne v kuloároch aj otázku podpory Európskej únie ohľadom nemeckej iniciatívy na podporu implementácie duálneho systému v zahraničí (o.i. v SR). Môžem jednoznačne potvrdiť , že Európska komisia zdôrazňuje potrebu previazanosti teórie a praxe a zvýšenie podielu prípravy na pracovisku, avšak bez toho, aby  špecifikovala podmienky, či odporúčania pre  ten či onen model . Odporúčania na posilnenie „work based learning“ nemožno interpretovať ako návrhy na implementáciu klasického duálneho systému ( viac v mojej správe z PC na konferenciu v Berlíne 10-11. 12.2012).
Prv než sformulujem „poučenie“ z rakúskych skúseností z OVP a sformulujem odporúčania pre MŠVVŠ pokladám za potrebné doplniť ich malým terminologickým upozornením. Dôraz kladený  zahraničnými špecialistami a nakoniec aj časťou našich špecialistov na potrebu posilnenia „work based learning“ je o potrebe  zmeny vzdelávacieho prostredia a o jeho väčšom previazaní na učenie sa pri činnostiach blízkych alebo identických s výkonom práce na pracovisku. Je pritom sekundárne, či sa tieto podmienky vytvárajú v rámci individualizovaného kontraktu medzi jednotlivcom ( „učňom“) a organizáciou, ktorá mu to na svojom pracovisku umožňuje, alebo v rámci inštitucionálneho kontraktu medzi školou a organizáciou, ktorá žiakom školy tieto podmienky vytvorí na svojom pracovisku. 
Rakúski predstavitelia a špecialisti vidia úspech svojho modelu OVP v tom, že je atraktívny pre mladých, prepojený na prax a pritom flexibilný a vertikálne priepustný.  Vytvára podmienky aj pre získanie terciárneho vzdelania ISCED 5B v dvojročných kurzoch, ktoré my stále nemáme a samozrejme  aj pre vysokoškolské vzdelanie typu ISCED 5A. Aj vďaka vysokej kvalite OVP nepociťuje Rakúsko potrebu posilňovať  univerzitný prúd terciárneho vzdelávania. Päťročné technické školy poskytujúce vzdelanie dokonca na úrovni ISCED 4A sú atraktívnejšie ako gymnáziá. Duálny systém (1až 4 ročné učňovské kurzy) je zároveň atraktívny ( najmä pre nižšie sociálne vrstvy a imigrantov), pretože popri kvalifikácii uplatniteľnej na trhu práce ponúka učňom solídne príjmy vďaka pracovnému kontraktu. Učňovské školy sú zároveň a na rozdiel od SR dôležitým poskytovateľom vzdelávania v rámci aktívnej politiky trhu práce. Náklady učňovskej prípravy „nezamestnaných“ sú hradené z verejných zdrojov  služieb  zamestnanosti vrátane „ učňovskej mzdy“ ( 255 EUR mesačne  v prvom a druhom ročníku a 550 EUR následne). Na učňovskú prípravu nadväzuje smerovanie k prestížnej majstrovskej skúške (približne 4000 skúšaných ročne); čo je v SR taktiež inštitucionálne nedoriešené.  
 Na háklivú otázku prenositeľnosti rakúskej skúsenosti do zahraničia reagujú rakúski predstavitelia upozorňovaním na dlhoročnú tradíciu spolupráce škôl a podnikového sektora a hovoria otvorene o kultúrnej podmienenosti svojho modelu a nemožnosti prenosu svojho modelu bez kvalitnej spolupráce sociálnych partnerov.
V aktuálnom politickom diskurze sa na Slovensku intenzívne diskutuje o možnostiach zavedenia duálneho systému OVP, často aj pod vplyvom odporúčaní Európskej komisie a OECD kritizujúcej vysokú mieru nezamestnanosti mládeže a jej nízku uplatniteľnosť  na aktuálnom trhu práce v SR. Ako už bolo naznačené dochádza pritom k terminologickým posunom a nedorozumeniam ohľadom pojmov „ work based learning“ a „duálny systém OVP“. Pokladám preto za potrebné upozorniť , že klasický duálny systém predpokladá individuálne kontrakty medzi „ učňami“ ( v súčasnosti žiakmi SOŠ) a organizáciami (podnikmi a živnostníkmi) zabezpečujúcimi ich praktickú prípravu s nemalými finančnými vstupmi súkromného sektora. Akokoľvek je možné počítať s podporou ESF pri dovybavení škôl a krytí štartovacích nákladov podnikov pri zabezpečovaní prvkov duálnej prípravy, je nerealistické predpokladať dlhodobé krytie nákladov na duálne vzdelávanie  bez  dlhodobého kofinancovania praktickej prípravy zo strany benefitujúceho zamestnávateľa. Predstavy niektorých slovenských špecialistov o skvalitnení OVP vnútornou reformou a finančným zabezpečením OVP bez dodatočných  zdrojov tak štátneho rozpočtu ako aj súkromných zdrojov sú nerealistické. 
 Slovensko plánuje usporiadať koncom apríla 2013 medzinárodnú konferenciu k otázkam OVP v spolupráci o.i. aj s rakúskom. Pre priblíženie rakúskych skúseností odporúčam
Odp. 1. Pozvať pána Reinharda Nöbauera z BMUK na vysvetlenie fungovania rakúskeho modelu OVP a fundované zodpovedanie otázok z pléna.
Odp. 2. Pozvať pánov  Jürgena Horschinegga (BMUK) a Franza Gramlingera (QIBB) na  vysvetlenie rakúskeho modelu  zabezpečenia kvality ( www.qibb.at)  a fundované zodpovedanie otázok z pléna.
Odp. 3. Požiadať rakúsku stranu o účasť experta reprezentujúceho podnikovú sféru, ktorý by čo najpresnejšie vysvetlil financovanie duálneho systému OVP v Rakúsku. Pre plné pochopenie rakúskeho modelu OVP a pre pripravovanú transformáciu OVP v SR je mimoriadne dôležité  detailne diskutovať model jeho financovania.
Juraj Vantuch
Bratislava, 20.12.2012