Správa zo zahraničnej pracovnej cesty
1.  Účastník ZPC:
Terézia Mišovičová, Mgr., Centrum vedecko-technických informácií SR, Lamačská cesta 8/A, 811 04 Bratislava, vedúca odboru knižnično-informačných služieb 
2.  Zahraničná pracovná cesta:
Česká republika, Praha, 30. 11. – 2. 12. 2010, Národní archiv v Praze, Archivní 4, Praha 4 Chodovec
Účasť na 11.konferencii „Archivy, knihovny, muzea v digitálním světě“, 1. – 2. 12. 2010.
3.  Rámcový program pobytu:
Konferencia sa konala 1.12.2010 od 9.00 hod. do 16.30 hod., 2.12.2010 od 9.00 hod. do 16.00 hod. v Národním archivu v Prahe. Na konferencii odznelo spolu 35 príspevkov. 
4.  Stručný priebeh rokovaní, resp.  študijného pobytu:
Príspevky boli buď informatívne - stav riešenia projektov digitalizácie a najbližšie plány v oblasti projektov digitalizácie knižných, archívnych, múzejných a galerijných zbierok, alebo deklaratívne - príklady z praktickej digitalizácie v konkrétnych inštitúciách v ČR a SR. Nosnou témou bolo sprístupňovanie zdigitalizovaného obsahu knižničných, archívnych, múzejných galerijných zbierok odbornej a používateľskej verejnosti. Niekoľko príspevkov bolo venovaných aj technickým a technologickým aspektom digitalizácie zbierok. Príspevky z konferencie sú vystavené na http://skip.nkp.cz/akcArch10.htm 
5.  Odporúčané závery:

V súvislosti s úlohami CVTI SR v oblasti digitalizácie knižných dokumentov môžu byť inšpiratívne najmä tieto príspevky:
•	Nové nástroje pro digitalizaci knihovních fondů, PhDr. Jiří Polišenský, Národní knihovna ČR. 
Tím odborníkov v NK ČR v spolupráci s externými firmami vypracoval nástroj pre automatizovanú kontrolu kvality obrazových súborov, ktorý by mal pomôcť eliminovať chyby v nastaveniach a zistiť niektoré limity skenovacích zariadení. V roku 2009 bol vypracovaný návrh kalibračnej tabuľky a vytvorený prototyp SW nástroja pre automatizovanú analýzu kvality obrazových súborov. Kalibračná tabuľka umožňuje dosiahnuť stabilitu skenovacieho procesu.  Kalibračnej tabuľke sa dr. Polišenský venoval podrobnejšie, viac pozri v prezentácii.
Ďalším nástrojom je GODEG 4, nástroj pre optimalizáciu OCR. Týmto nástrojom sa rieši import obrazových súborov, vyhľadávanie zón a označenie ich atribútov (paginácia, nadpis, autor, textová zóna, obrázok), rozpoznávanie s využitím slovných báz, vytvorenie súboru XML s metadátami a textovými súbormi. Podrobnejšie pozri v prezentácii.

•	Dlouhodobá ochrana digitálních dat: co může vaše instituce udělat již dnes. Mgr. Jan Hutař, Národní knihovna ČR.
Autor príspevku zdôraznil potrebu jasnej stratégie digitalizácie, na začiatku sa musí stanoviť, či sa digitalizuje pre krátkodobé sprístupnenie obsahu, alebo plánujeme zdigitalizovaný obsah/ objekt sprístupňovať v dlhodobom horizonte. Dlhodobé uchovávanie digitálnych dát je technologicky aj finančne nákladná záležitosť.  Preto od začiatku majú byť dodržiavané štandardné formáty, vytvárať kompletné metadáta, presuny dát plánovať a kontrolovať, uchovávať prehľad zmien (kto, čo, kedy, prečo a s akým výsledkom), mať jasno v otázke sprístupňovania (použiteľnosť, vyhľadávanie). V prezentácii autor uviedol konkrétne registre formátov, extraktory/validátory, open source aj komerčné SW, s ktorými musia repozitáre pracovať. Všetko toto sa dá využiť pri spracúvaní koncepcie digitalizácie v CVTI SR.  

•	Open source nástroje pro dlouhodobou ochranu digitálních dokumentů. Mgr. Andrea Fojtů, Národní knihovna ČR.
Autorka predstavila tieto nástroje: HOPPLA, MOPSEUS, RODA, ACHIVEMATICA, AIDA.  

•	Úvod do problematiky (skrytých) nákladů na dlouhodobou archivaci. PhDr. Bedřich Vychodil, Národní knihovna ČR.
Autor predstavil projekty Blue Ribbon (trvalo udržateľná ochrana a sprístupnenie digitálnych dokumentov), DiCoMo (odhad nákladov na digitalizáciu dokumentov), LIFE I, II, III (odhad nákladov na celý životný cyklus dokumentov).  
Z ďalších príspevkov ma zaujali napr. výsledky 10 ročného výskumu informačných potrieb verejnosti, ktoré predniesol Ing. Jaroslav Svoboda, MV ČR. Sociologický prieskum sledoval informačné potreby verejnosti (všeobecná informovanosť, využívané zdroje informácií, typy vyhľadávaných informácií, vzťah občan – úrad, vzťah občan – internet). Poradie najčastejšie využívaných zdrojov informácií vyšlo takéto: rodina,  priatelia, telefón, internet. Zaujala ma aj prednáška PhDr. Marie Balíkovej a pracovníčok firmy Cosmotron Bohemia s.r.o. „Význam konceptuálních modelů pro zpřístupňení kulturního, přírodního a industriálního dědictví“. 
Autorky pripomenuli, že „používateľsky príjemné vyhľadávanie informácií – to je úloha pamäťových inštitúcií (teda aj knižníc). Ich úloha je opodstatnená, pokiaľ týmto informáciám dokážu pridať určitú významnú hodnotu. Ak hodnota nie je významná, proces komunikácie informácií sa bez nich zaobíde“. Knižnice majú konkurenciu vo svojich základných funkciách: zhromažďovať a sprístupňovať tlačené dokumenty. 84 % používateľov informácií začína hľadaním v internetových vyhľadávačoch, najčastejšie v Googli. Iba 1 % používateľov začína na webových stránkach knižníc. Autorky uvádzajú „používatelia vyžadujú/očakávajú kvalitný popis informačných objektov, dostupnosť komplexných informácií z rôznych zdrojov ale z jedného miesta, dynamické interaktívne prostredie, nové navigačné nástroje, dostupnosť plných textov, zlepšenú vizualizáciu artefaktov a zbierok“.
Konzistentný, kvalitný popis informačných objektov si vyžaduje vytvorenie znalostného systému s využitím štandardov, pravidiel, formátov, súborov autorít. V príspevku sú uvedené dva typy konceptuálnych/sémantických modelov:
Entitne relačný konceptuálny model – ERM (FRBR, FRAD, FRSAD)
Objektovo orientovaný model – OOM (FRBRoo, CIDOC CRM).
Výhodou konceptuálnych modelov je, že sú technologicky nezávislé a dá sa pomocou nich obecne modelovať reálne prostredie. Autorky v závere vyzvali zúčastnených, aby sa do vytvárania znalostného systému pre sprístupnenie kultúrneho, prírodného a industriálneho dedičstva zapojili. Projekt koordinuje Národní knihovna v Prahe.  
6.   Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia
Príspevky z konferencie sú uverejnené na http://skip.nkp.cz/akcArch10.htm 
7.   Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC

Konštruktívne námety, príklady riešení a odporúčania z konferencie sa premietnu do plánov a pracovných postupov v oddelení digitalizácie CVTI SR a odbore knižnično-informačných služieb CVTI SR. 
Všetky vyššie uvedené poznatky a informácie sa dajú využiť pri spracúvaní koncepcie digitalizácie v CVTI SR.
Pre CVTI SR vyplýva z uvedeného potreba začať v knižnično-informačných službách využívať sociálne siete. 
8.    Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií
Zorganizovanie informačného seminára pre zamestnancov CVTI SR, na ktorom sa predstavia vybrané príspevky a sumár informácií z konferencie.  

Súhlasím so zverejnením správy na internete

Správu vypracoval: Terézia Mišovičová
Dátum: 10.12.2010
Správu schválil:  prof. RNDr. Ján Turňa, CSc., riaditeľ CVTI SR