Správa zo zahraničnej pracovnej cesty 

1. Účastník ZPC:
Vedúci delegácie: 
Ing. Štefan Chudoba, PhD., štátny tajomník MŠVVaŠ SR
Kontaktné údaje:  Stromová 1
                                 813 30 Bratislava
                                 Tel. 54773 977
                                 e-mail: stefan.chudoba@minedu.sk

Člen delegácie:
Mgr. Patrik Helmich, hlavný štátny radca odboru štátnej a európskej politiky vo vede a technike Sekcie vedy a techniky MŠVVaŠ SR
Kontaktné údaje: Stromová 1
                            813 30 Bratislava
Tel. 59 374 751
e-mail: patrik.helmich@minedu.sk

2. Zahraničná pracovná cesta:
Štát: Cyprus
Mesto: Nikózia
Vykonaná v dňoch: 19. – 21. 7. 2012
Názov prijímajúcej organizácie: 
Filoxenia Conference Centre
Thrakis
1311 Nikózia
 Cyprus

Účel cesty: 
Účasť na neformálnom rokovaní Rady pre konkurencieschopnosť, časť Výskum 
Spôsob jej financovania (cestovné, pobytové náklady, iné výdavky):
Cestovné náklady: hradené MŠVVaŠ SR
Pobytové náklady: hradené MŠVVaŠ SR, ubytovanie hradené zo strany organizátorov

3. Rámcový program pobytu:
19. 7.  2012       Odchod z Bratislavy na Schwechat, odlet zo Schwechatu do Larnacy
20. 7.  2012   Rokovanie Rady pre konkurencieschopnosť od 9.30 hod do 16.45 hod, galavečer
21. 7.  2012        Odlet z Larnacy, prílet na Schwechat, príchod do Bratislavy

4. Stručný priebeh podujatia a rokovaní:

Dňa 20. júla 2012 sa v Nikózii uskutočnilo neformálne zasadnutie Rady pre konkurencieschopnosť, časť Výskum, ktoré organizovalo Cyperské predsedníctvo Rady EÚ.
Diskusná časť Rady bola rozdelená do dvoch hlavných blokov venovaných:
-	Euro – stredomorskej spolupráci vo výskume a inováciách
-	Rámcovému programu EÚ pre výskum a inovácie na roky 2014 až 2020 – program Horizont 2020

V rámci programu zasadnutia neformálnej Rady sa uskutočnil pracovný obed ministrov, ktorého témou bola Európska výskumná rada (ERC – European Research Council, ktorá podporuje základný výskum v rámci programového smeru „Myšlienky“ 7. RP). 

Eurostredomorská spolupráca vo výskume a inováciách:
2. – 3. apríla 2012 sa v Barcelone uskutočnila Euro-stredomorská konferencia o výskume a inováciách. 
Zo záverov konferencie vyplynulo, že európske a stredomorské krajiny by mali založiť nové, rozšírené partnerstvo vo výskume a inováciách, ktoré bude reagovať na veľké výzvy, ktorým budú krajiny v budúcnosti čeliť. Spolupráca v oblasti výskumu a inovácií by sa mala posunúť od bilaterálnej bázy smerom k strategickejšiemu prístupu založenému na spolupráci región – región.
Partnerstvo by malo zahrnúť inštitúcie EÚ ako aj národné a regionálne autority. Súčasťou rozvoja partnerstva má byť aj reforma systémov  výskumu a vývoja  a zvyšovanie výdavkov na výskum a vývoj v krajinách.
Partnerstvo by malo obsiahnuť celý cyklus od výskumu až po inovácie, mobilizovať zapojenie univerzít, verejných a súkromných organizácií výskumu a vývoja, priemyslu, inovatívnych malých a stredných podnikov a investorov. 

Diskusia:
Vo svojej úvodnej reči predsedajúci Cyperský minister Dr. Stavros Malas zdôraznil potreba rozvoja spolupráce v oblasti výskumu a inovácií, je to obzvlášť dôležité v období aktuálnych politických zmien v arabských krajinách. Rozvojom vzťahov v oblasti výskumu a inovácií sa vyšle signál, že EÚ má záujem o rozvoj ďalšej spolupráce.
Podľa Európskej komisie bude treba posilniť aj spoluprácu v oblasti vysokoškolského vzdelávania.
Taliansko podporilo využitie čl.185 Zmluvy o fungovaní EÚ (nástroj na vytváranie spoločných výskumných programov s účasťou Európskej komisie a niektorých členských štátov EÚ) ako nástroja na realizáciu spolupráce, zároveň podotklo, že sa táto téma dotýka aj koncepcie inteligentnej špecializácie.
Viaceré členské štáty sa zhodli na niekoľkých prioritách, ktoré by mali byť v rámci spolupráce realizované (voda, socio-ekonomické a humanitné vedy, podpora malých a stredných podnikov). Ukázala sa široká podpora pre podporu spolupráce vytváraním spoločných výskumných programov na základe čl. 185.
V súvislosti s možným prepojením s programom Horizont 2020 sa však objavili obavy (Česká republika a Nemecko), aby zahrnutím ďalších iniciatívy nedošlo k ďalšiemu tlaku na obmedzené zdroje.
 
Zjednodušovanie finančných pravidiel v programe Horizont 2020:
Diskusia bola venovaná zjednodušovaniu pravidiel v programe Horizont 2020, čo bolo jednou zo základných požiadaviek účastníkov predchádzajúcich rámcových programov EÚ pre výskum a vývoj.
Diskusia sa má sústrediť na modely financovania projektov. Táto problematika je upravená v návrhu nariadenia, ktorým sa stanovujú pravidlá účasti v programe Horizont 2020, ktoré sú v súčasnosti predmetom diskusie na zasadnutiach pracovnej skupiny Rady EÚ pre výskum.
Európska komisia už pri predstavení legislatívneho návrhu programu Horizont 2020 zdôrazňovala pokrok v oblasti zjednodušovania pravidiel. V oblasti financovania projektov programu Horizont 2020 sa to prejavilo dvoma základnými novinkami:
-	Zavedenie jednotnej sadzby financovania pre všetkých účastníkov projektov a pre všetky aktivity vo výške 100%, s výnimkou aktivít blízkych trhu, kde je určená sadzba vo výške 70%.
-	Jednotná paušálna sadzba pre výpočet nepriamych nákladov vo výške 20% (tzv. model 100/20) z oprávnených priamych nákladov.

Európska komisia argumentuje, že jednotný model prispeje k zjednodušeniu pravidiel v programe Horizont 2020, čo sa prejaví aj znížením času od vyhodnotenia projektu po podpis zmluvy o grante. 

Práve vo výraznom skrátení času od vyhodnotenia projektu po podpis zmluvy o grante sa má prejaviť snaha Európskej komisie o zjednodušenie pravidiel v programe Horizont 2020. V prebiehajúcom 7. RP je táto doba v priemere 350 dní, z čoho 150 pripadá na hodnotenie projektu a 200 dní na rokovanie o zmluve medzi účastníkmi úspešne vyhodnoteného projektu a Európskou komisiou až po podpis zmluvy o grante. Práve v druhej časti Európska komisia vidí rezervy.

Diskusia:
Na úvod komisárka Quinn stručne prezentovala najväčšie zmeny a prínosy pre zjednodušenie, ktoré prináša návrh programu Horizont 2020. Jednotná sadzba financovania a model 100/20 podľa nej výrazne prispeje k skráteniu času od vyhodnotenia projektu po podpis zmluvy o grante. Komisárka vyjadrila presvedčenie, že nový program Horizont 2020 vytvára dobré podmienky pre účasť nováčikov a výskumných tímov z nových členských krajín EÚ. O úspechu programu Horizont 2020 tiež rozhodne účasť priemyslu, ktorá sa nesmie ďalej znižovať.
Maďarsko podporilo model financovania 100/20, jednotná sadzba financovania je výhodná pre všetkých aj Európsku komisiu aj účastníkov). Tak ako iné nové členské štáty EÚ však za veľký problém považuje nespravodlivé odmeňovanie výskumníkov.
Slovinsko v zásade súhlasí s modelom 100/20, ale mali by sa zaviesť aj výnimky pre subjekty, ktorým by mohol naopak uškodiť napr. neziskové organizácie. Naopak hrozbu vidí v tom, aby nedochádzalo k veľkému plytvaniu peniazmi na krytie nepriamych nákladov pre priemysel. Pripojilo sa k členským krajinám, ktoré považujú veľké rozdiely v odmeňovaní výskumníkov za zásadný problém.
Bulharsko môže súhlasiť s modelom 100/20, ale za predpokladu, že sa budú rešpektovať špecifiká niektorých subjektov a členských krajín EÚ (zrejme vo forme výnimiek). Bulharsko býva uvádzané ako príklad krajiny ktorá najviac trpí veľkými rozdielmi v odmeňovaní výskumníkov (až 16 násobný rozdiel oproti Spojenému kráľovstvu), aj vo svojom vystúpení preto opäť zopakovalo požiadavku na riešenie tohto problému.  
Švédsko pochválilo Európsku komisiu za mieru zjednodušenia, ktorú prináša program Horizont 2020. Naopak návrhy niektorých členských krajín na zavedenie možnosti vypočítavania skutočných nepriamych nákladov, môžu byť v tomto ohľade kontraproduktívne.
Za rešpektovanie potrieb niektorých subjektov napr. nováčikov v programe a regiónov s nízkou účasťou v 7. RP pri diskusii o modeli 100/20 sa vyslovila aj Litva. Do úvahy prichádza aj použite modelu výpočtu skutočných nepriamych nákladov.  Litva sa tiež vyslovila za výraznejšiu podporu pre malé a stredné projekty (STREPS) a za 2-kolové hodnotenie projektov.
Model financovania 100/20 podporilo aj Lotyšsko.
Spojené kráľovstvo pri diskusii o nepriamych nákladoch chce aby sa nezabúdalo na to, že peniaze majú ísť predovšetkým na výskumné činnosti a nie sa strácať v režijných nákladoch. Určité možnosti zjednodušenia programu Horizont 2020 ešte vidí v vo flexibilnejších postupoch audítorov pri uznávaní  tzv. obvyklých účtovných postupov. Odmeňovanie výskumníkov je problém, ktorý Spojené kráľovstvo chápe avšak nemal by sa riešiť z peňazí EÚ na excelentný výskum.
Naopak za riešenie problému odmeňovania výskumníkov sa vyslovilo Poľsko, pričom je potrebné to riešiť priamo v legislatívnych návrhoch, najmä pravidlách účasti v programe Horizont 2020
Belgicko považuje za dôležité, aby návrh na zjednodušovanie neodrádzali a nepoškodzovali univerzity.
Francúzsko môže podporiť model 100/20, ale vidí priestor pre výnimky napr. pre neziskové organizácie. Požaduje tiež jasnejšiu definíciu tzv. aktivít blízkych trhu, na ktoré sa vzťahuje výnimka zo 100% financovania. Tak ako Spojené kráľovstvo nevidia program Horizont 2020 ako vhodný nástroj na riešenie rozdielov v odmeňovaní výskumníkov.
Proti riešeniu odmeňovania výskumníkov v programe Horizont 2020 sa vyslovilo aj Nemecko.
Rakúsko ocenilo navrhnuté opatrenia na zjednodušenie, ale v prípade modelu 100/20 sa obáva, aby nedošlo k tomu, že priemysel dostane viac na nepriame náklady ako v skutočnosti potrebuje a naopak pre univerzity to bude znamenať zníženie príspevku.
Výnimky z modelu 100/20 chce aj Malta.
Fínsko považuje za dôležité, aby sa Horizont 2020 čo najviac sústredil na inovatívne malé a stredné podniky. Čo sa týka vykazovania nepriamych nákladov za najvýhodnejší považujú model skutočných nepriamych nákladov.
Pre viac malých a stredných podnikov v programe Horizont 2020 sa vyslovilo Dánsko a Česká republika. Česká republika tiež navrhla zachovanie možnosti uplatňovania skutočných nepriamych nákladov, ktoré je v Českej republike využívané pri štrukturálnych fondoch.
Slovenská republika vo svojom vystúpení ocenila jednotnú sadzbu financovania a jej prínos pre zjednodušovanie. Čo sa týka modelu financovania však z hľadiska potrieb slovenských subjektov  najmä univerzít, SAV nevychádza model 100/20 ako výhodný. Slovenská republika podporuje navýšenie paušálnej sadzby pre nepriame náklady na 30%. 
Slovenská republika potvrdila zvýšenie účasti v programe Horizont 2020 v porovnaní so 7. RP ako svoju prioritu. Za prioritu je považované aj navyšovanie výdavkov na výskum a vývoj v Slovenskej republike. Podiel verejných výdavkov sa minimálne približuje iným novým aj starým členským krajinám, ale musíme zvýšiť súkromné financie do výskumu a vývoja. V tejto súvislosti by sme privítali ustanovenie tzv. ERA Chairs pre priemysel a najmä malé a stredné podniky, podporu ERA-NET pre priemysel a lepšie podmienky pre synergie medzi národnými a EÚ politikami v oblasti výskumu a vývoja.
Našou národnou úlohou je presvedčiť zahraničných investorov, ktorí prišli do Slovenskej republiky, aby svoje aktivity rozšírili aj na výskum a vývoj. V tejto otázke by sme tiež privítali pomoc Európskej komisie (konzultácie, experti).
Riešenie rozdielov v odmeňovaní výskumníkov považujeme sa mimoriadne dôležité, jedným z riešení môže byť uplatnenie tzv. scales of units.
Na záver komisárka Quinn ocenila, že členské štáty EÚ vidia zjednodušovanie ako prioritu, ak aby sa však realizovalo príliš veľa výnimiek, o ktoré žiadajú malo by to negatívny efekt a proces zjednodušovania by bol ohrozený. Medzi členskými štátmi nepanuje jednoznačný názor na riešenie problematiky rozdielov v odmeňovaní výskumníkov, toto je potrebné riešiť aj zmenami na národnej úrovni.

5. Odporúčané závery:
Vzhľadom na to, že Slovenská republika sa aktívne nezapája do stredomorskej spolupráce v oblasti výskumu (avšak spolupráca je podporovaná v rámci bilaterálnych dohôd s niektorými štátmi), je naša pozícia v tejto oblasti neutrálna.
V rámci diskusie k návrhu programu Horizont 2020 a opatreniam na zjednodušovanie  Slovenská republika podporila model financovania 100/30, ktorý je výhodný aj pre slovenské univerzity a SAV, ktoré tvoria značný podiel účasti Slovenskej republiky v súčasnom 7. RP. 
Slovenská republika tiež deklarovala svoje priority v oblasti zvyšovania výdavkov na výskum a vývoj najmä stimuláciou väčšieho zapojenia súkromného sektora a podpory väčšieho zapojenia podnikov do programu Horizont 2020.
Za závažný problém, ktorý je potrebné riešiť v programe Horizont 2020 považuje Slovenská republika výrazné rozdiely v odmeňovaní výskumníkov. V tejto súvislosti sa prikláňa k riešeniu prostredníctvom zavedenia tzv. scales of units.
6.   Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia
Dokumentácia z podujatia je uložená na Sekcii vedy a techniky MŠVVaŠ SR, kde je na požiadanie k dispozícii.

7.  Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC
Závery rokovania pracovnej skupiny budú využité pri pripomienkovaní návrhu programu Horizont 2020 na rokovaní Pracovnej skupiny Rady EÚ pre výskum a príprave podkladov na zasadnutie ministrov Salzburskej skupiny v dňoch 30. – 31. 8. 2012 vo Viedni.

8.    Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií
 Správa bude zverejnená na webovom sídle MŠVVaŠ SR: www.minedu.sk.

Súhlasím so zverejnením správy na internete.

Správu vypracoval: Patrik Helmich
Dátum: 31.7.2012
Správu schválil: Doc. PhDr. Čaplovič Dušan DrSc., minister školstva, vedy, výskumu a športu SR