Správa zo zahraničnej pracovnej cesty
1.  Účastník ZPC:

Meno, priezvisko, tituly:   	Mgr. Petra Rosinčinová
Pracovisko:                         	oddelenie pre Operačný program Vzdelávanie, odbor riadenia programov, sekcia štrukturálnych fondov EÚ, Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR, Stromová 1, 813 30 Bratislava
Pracovné zaradenie:         	hlavný štátny radca
Funkcia: 			manažér hodnotenia OPV
Znalosť jazykov:                	AJ, NJ

Meno, priezvisko, tituly:   	Mgr. Andrea Uhrínová
Pracovisko:                         	oddelenie pre Operačný program Výskum a Vývoj, odbor riadenia programov, sekcia štrukturálnych fondov EÚ, Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR, Stromová 1, 813 30 Bratislava
Pracovné zaradenie:         	hlavný štátny radca
Funkcia: 			manažér programovania OPVaV
Znalosť jazykov:                	AJ, NJ
2.  Zahraničná pracovná cesta:

Štát:				Maďarsko
Mesto:				Budapešť 
Vykonaná v dňoch:		7.-8.6.2012                   
Prijímajúca organizácia:	Maďarská národná rozvojová agentúra
Účel cesty:	Účasť na konferencii Príprava na EÚ 2014 - 2020, 3. ročník medzinárodnej konferencie o hodnotení.
Spôsob financovania:	MŠVVaŠ SR

3.  Rámcový program pobytu:

7.6.2012		5:50	                	odchod z Bratislavy 
8:35			príchod do Budapešti
7.6.-8.6.2012					účasť na konferencii
8.6.2012		13:25	                	odchod z Budapešti 
16:06			príchod do Bratislavy
4.  Stručný priebeh rokovaní, resp.  študijného pobytu:
Na úvod privítali všetkých účastníkov a otvorili konferenciu  Kinga Kenyeres, zástupkyňa riadiaceho orgánu pre koordináciu Maďarskej národnej rozvojovej agentúry a Zoltán Petykó, prezident Maďarskej národnej rozvojovej agentúry.
1.	Blok: Stav prípravy na programové obdobie 2014-2020 
Stav prípravy v členských štátoch
V rámci prvej časti konferencie zástupcovia členských štátov prezentovali prípravu na nové programové obdobie 2014-2020.
Nové programové obdobie je pripravované v kontexte viacerých faktorov ako ekonomická kríza a stav národných rozpočtov, stratégia EÚ 2020, výsledkovo - orientovaná kohézna politika, stanovenie ex-ante kondicionalít, multifondové operačné programy (ďalej len „OP“) a makro ekonomické kondicionality a stále sa zvyšujúci dôraz na ukazovatele, monitorovanie a hodnotenie. 
Časový harmonogram prípravy nového programového obdobia je v zmysle balíka nariadení a odporúčaní EK vo všetkých krajinách s menšími odchýlkami rovnaký. V súčasnosti prebiehajú negociácie k finálnym zneniam nariadení. Členské štáty sa zároveň pripravujú na realizáciu ex-ante hodnotenia tak, aby návrhy OP a partnerskej dohody boli pripravené na predloženie v druhej polovici roka 2013. Ako odznelo na konferencii, k 1.1.2014 by mali byť schválené všetky OP a začať ich reálna implementácia, inak je ohrozené plnenie finančných záväzkov pravidla n+2. 
Slovinsko, Franci Klužer
Na základe skúseností v  súčasnom programovom období je zavedený spoločný evaluačný rámec pre všetky OP: podľa priorít (výskum a vývoj, sociálna inklúzia,..), hodnotenie makroekonomických dopadov a rovnosti príležitostí. Paralelne s týmito oblasťami sú hodnotené aj podnikateľské stimuly, opatrenia aktívnej politiky trhu práce, hodnotenie verejných služieb zamestnanosti a pod. V súvislosti so systémom monitorovania a budúcimi hodnoteniami sú vyvíjané programové databázy – prepojenie cieľov a indikátorov v strategických dokumentoch s rozpočtovým plánovaním a implementáciou, prepojenie s prijímateľmi, atď. 
Taliansko, Dr. Federica Tarducci
V súčasnosti má Taliansko v národnom strategickom rámci stanovených 10 priorít a v rámci cieľov  konvergencia a konkurencieschopnosť regiónov je implementovaných 66 operačných programov – národné, regionálne a medziregionálne. Taliansko sa v súčasnosti potýka s problémom nízkeho kontrahovania, z celkovej alokácie bolo na konci roka 2011 kontrahovaných v rámci oboch cieľov len približne 50% finančných prostriedkov. Z tohto pohľadu sú príprava a dôkladné a správne plánovanie nového programového obdobia najdôležitejšou požiadavkou. Stanovenie kondicionalít je dôležité pre odhalenie riešení možných problémov implementácie, ktoré sa pravdepodobne v budúcnosti objavia. Do ich prípravy majú byť aktívne zapojení všetci, ktorí priamo aj nepriamo zodpovedajú za implementáciu OP. 
Dánsko, Preben Gregersen
V súčasnom programovom období je národný strategický rámec postavený na požiadavkách Lisabonskej stratégie. Smerom „dole“ je stratégia cez nariadenia a pravidlá EK upravená v národnom programe reforiem, dánskej globalizačnej stratégii, OP až po regionálne stratégie a akčné plány. Pomoc zo ŠF je v Dánsku implementovaná prostredníctvom 2 programov – 1 ERDF – Inovácie a vedomosti a ESF – Viac a lepšie zamestnania: priorita jeden – viac zamestnaní, priorita 2 lepšie zamestnania. Nové programové obdobie bude pravdepodobne vychádzať z podobného modelu, to znamená zo stratégie EÚ 2020 cez partnerskú dohodu, operačné programy po regionálne rozvojové stratégie. Nevyhnutná podmienka pre výsledkovo orientovanú kohéznu politiku je sústredená na: administratívne kapacity, relevantnosť a konzistentnosť navrhovaných výstupov a výsledkov, indikátory musia poskytnúť správne stimuly na úrovni projektu (dôraz na kvalitu, nie kvantitu), agregovanie – používať rovnaké ukazovatele na projektovej a programovej úrovni, kvalitu monitorovacieho systému a spôsob zberu údajov. 
Portugalsko, Luis Pires
Zo strednodobých hodnotení v rámci obdobia 2000-2006 a ich aktualizácií vyplynuli pre Portugalsko pre obdobie 2007-2013 dva hlavné poznatky – OP boli príliš autonómne a nebola tak zabezpečená koherentnosť, synergia a dosahovanie cieľov strategického rámca a ministerstvá a samosprávy sa na OP pozerali ako na garantovaný dodatočný finančný zdroj pre ich vlastné politiky namiesto ako na nástroje EÚ politiky. Ako hlavné závery boli v Portugalsku implementované opatrenia: menej OP, nahradenie sektorových OP tematickými OP, jednotné usmernenia pre výber projektov vo všetkých OP. Príprava nového obdobia 2014-2020 momentálne formálne ešte nezačala, nakoľko je vláda zaneprázdnená riešením deficitu a nie je rozhodnuté, ktoré ministerstvo bude celý proces zastrešovať a koordinovať. V súčasnosti prebieha debata, nakoľko je súčasný systém hodnotenia efektívny v porovnaní s predchádzajúcim. Pokiaľ ide o celý systém, tematický prístup obdobia 2007-2013 je chápaný ako zmätočný a neúčinný, s najväčšou pravdepodobnosťou bude pri príprave zvažovaný návrat k systému z rokov 1994-99 – limitované množstvo OP na centrálnej úrovni, ktoré budú organizované ministerstvami na úrovni priorít. 
Česká republika, Olga Letacková
Na nové programové obdobie sa Česká republika začala pripravovať už pred 2 rokmi. Zdrojom informácií je strednodobé hodnotenie 2007-2013.Na strategickej úrovni je pripravených 5 národných rozvojových priorít. Počet OP bude zredukovaný zo 17 približne na 6 OP, v každej intervencii bude zahrnutá regionálna dimenzia. Na EÚ úrovni budú strategické dokumenty prepojené na stratégiu EÚ 2020, na národnej na národný program reforiem, stratégiu medzinárodnej konkurencieschopnosti a regionálnu rozvojovú stratégiu. Základnou logikou českých priorít v budúcnosti bude konkurencieschopnosť – CZ ako miesto lepšie miesto pre život a atraktívne miesto pre investovanie a podnikanie. Vhodnou kombináciou budú „soft“ a „hard“ intervencie, ďalej vzájomné prepojenie vzdelávania a pracovného trhu, sociálna inklúzia, podpora podnikania a inovácií, výskumu a rozvoja, tiež podpora infraštruktúry a inštitúcií. Okrem strategickej úrovne sa rozbieha aj príprava na úrovni implementácie - zefektívnenie systému implementácie, najmä zjednodušenie bremena administratívnej záťaže (zlepšenie výberových kritérií, národný legislatívny balík, zvýšenie transparentnosti, atď.). 
Maďarsko, Kinga Kenyeres
V rámci tohto programového obdobia sú/boli realizované viaceré hodnotenia, ktorých závery a výsledky môžu napomôcť príprave nového programového obdobia 2014-2020: hodnotenie na adekvátnosť sektorových stratégií, naplnenie nariadení tematickej koncentrácie, zmeny v podpore rozvinutých regiónov, dopravu, zjednodušenie riadenia a kontrolného systému, atď.  
2.	Blok: Návrhy EK v oblasti hodnotenie pre programové obdobie 2014-2020
Úlohy ex-ante hodnotení a SEA vo vzťahu k plánovaniu
Anastasios Nychas, DG Environment – príprava na EÚ 2014-2020: ex-ante hodnotenie a SEA
SEA musí byť neodeliteľnou súčasťou procesu programovania a mala by byť vykonaná počas prípravy operačného programu a ukončená pred predložením operačného programu Európskej komisii a jeho prijatím. V zmysle nariadenia musí byť SEA vykonávaná pre všetky programy a plány, ktoré sú pripravené a/aleho prijaté na národnej, regionálnej a lokálnej úrovni a u ktorých si to vyžaduje legislatíva, pričom táto povinnosť sa vzťahuje aj na zmenu týchto dokumentov. Proces hodnotenia environmentálnych vplyvov pozostáva z preskúmania rozsahu vplyvov hodnoteného dokumentu, prípravy správy o environmentálnych vplyvoch v rámci ktorej sa identifikujú, opisujú a hodnotia možné environmentálne vplyvy, v ďalšej fáze je informovaná verejnosť a realizujú sa prípadné konzultácie, na základe ktorých je vydané rozhodnutie, ktoré je sprístupnené verejnosti a ktorým sa SEA končí. Následne je dôležité ďalšie monitorovanie identifikovaných vplyvov.  

Sigried Caspar, DG Employment, Social Affairs and Inclusion: Ex-ante – hodnotenie ESF 2014-2020
Základnými princípmi pre nové programové obdobie je orientácia na výsledky, zvýšenie dôležitosti hodnotenia, vrátane ex-ante, a potreba dobre nastaveného monitorovacieho systému. Ex-ant hodnotenie musí pozostávať z vyhodnotenia 5 základných častí – programovej stratégie, monitorovania, indikátorov a a hodnotenia, konzistentnosti finančnej alokácie, príspevku k stratégii EÚ 2020 a SEA (tam, kde je to relevantné). Programová stratégia musí byť prepojená na stratégiu EÚ 2020 pre na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, ďalej musí reflektovať aj na národný program reforiem a ďalšie analýzy. Programovanie má byť postavené na predchádzajúcich analýzach vypracovaných práve v kontexte EÚ 2020. Programová stratégia musí spĺňať aspekt konzistentnosti s EÚ 2020, národným plánom reforiem, koherentnosti  - vnútornej ako aj vonkajšej s ostanými nástrojmi, musí mať stanovenú presnú intervenčnú logiku a odhadovaný príspevok k horizontálnym cieľom. 
Pre účely monitorovania sú pripravené spoločné ukazovatele, ktoré budú povinné. Vzhľadom na dôraz na výsledky, dobré nastavenie ukazovateľov, ich definícií a hodnotení bude hrať významnú úlohu. V rámci ESF projektov budú ukazovatele zahŕňať tak čiastočne, ako aj úplne ukončené projekty. Výstupové ukazovatele reflektujú na hlavné operácie, účastníkov a inštitúcie. Započítavaný bude vstup do aktivity, nie výstup alebo presun medzi aktivitami. Krátkodobé výsledkové ukazovatele budú  zobrazovať najdôležitejšiu zamýšľanú zmenu a sú úzko prepojené s intervenciou, sú to ukazovatele reflektujúce len osoby. Dlhodobé výsledkové ukazovatele budú reportované 2x počas programového obdobia a budú prezentované len na základe reprezentatívnej vzorky účastníkov. Spracovávanie dát bude prebiehať len v elektronickej forme a pre ich zber a spracovávanie bude rozhodujúca národná legislatíva daného členského štátu. Pokiaľ ide o počiatočné hodnoty, tie budú stanovené len pre výsledkové ukazovatele. 
Ex-ante hodnotenie:
Úlohou a cieľom ex-ante hodnotenia je zodpovedať, či sú pre riadenie programu pripravené dostatočné a adekvátne ľudské zdroje a administratívne kapacity.
V oblasti monitorovania musia hodnotitelia zodpovedať na otázku, či sú dostupné základné údaje pre výsledkové ukazovatele. Hodnotitelia vyhodnotia, či sú procesy získavania údajov nastavené vhodne, či sú dáta dostupné včas v požadovanej forme a kvalite a aké sú mechanizmy zabezpečujúce tieto podmienky, ďalej musia vyhodnotiť ako budú údaje zbierané a uchovávané, ako aj to, či údajové databázy zredukujú administratívnu záťaž. Ako už bolo spomenuté skôr, pokiaľ ide o ochranu osobných údajov, zodpovednosť za spracovávanie a uchovávanie je na členskom štáte a  rozhodujúca bude národná legislatíva daného členského štátu.  Hodnotenie tiež musí zodpovedať na otázku, či sú stanovené cieľové hodnoty výsledkov reálne dosiahnuteľné, pričom je potrebné brať do úvahy rôzne možné faktory ovplyvňujúce ich dosahovanie.
Úlohou hodnotiteľov bude aj vyhodnotenia potenciálneho príspevok  k stratégii EÚ 2020 – berúc do úvahy aj princíp proporcionality a národné a regionálne potreby.
Konzistentnosť finančnej alokácie – hodnotitelia by mali posúdiť konzistentnosť navrhovanej finančnej alokácie na základe identifikovaných výziev a potrieb ako aj navrhovaných aktivít a zvolenej formy podpory. Ich úlohou bude taktiež vyhodnotiť, či sú rozličné fondy vhodne skombinované a prispievajú k integrovaným prístupom.
V prípade relevantnosti bude súčasťou ex-ante hodnotenia aj SEA. 
Monitorovanie a hodnotenia počas implementácie:
Ex-ante hodnotenie musí byť vykonané pre všetky OP, resp. každé hodnotenie môže zahŕňať viac OP alebo tém. Každý OP bude mať plán hodnotení, ktorý bude schválený monitorovacím výborom. Minimálne raz za programové obdobie bude musieť byť vykonané hodnotenie k tomu, ako ESF prispelo k cieľom každej priority. Taktiež bude potrebné vykonať hodnotenie dopadov. Súhrnná správa o hodnoteniach, ich výsledkoch a vyhodnotení najdôležitejších výstupov a výsledkov pre každý OP bude musieť byť vypracovaná pred koncom roka 2020. Ex-post hodnotenie bude realizované v kompetencii EK pred koncom roka 2023. 
Ročné správy o implementácii budú predkladané nasledovne: prvá správa bude predložená v roku 2016 a bude pokrývať roky 2014 a 2015. Tzv. „light“ správy budú predkladané v rokoch 2016, 2018, 2020, 2021, 2022. Reportovanie so strategickou orientáciou – strategické správy budú predkladané v rokoch 2017, 2019 a 2023. Správy budú obsahovať ročné údaje za členský štát (kumulatívne budú narátané informačným systémom, členský štát bude do systému zadávať len údaje za daný kalendárny rok). Správy o implementácii budú akceptovateľné len v tom prípade, ak budú obsahovať všetky údaje (aj keby mala byť hodnota údaju 0, musí však byť do systému vyplnená, údaj nesmie ostať nevyplnený). 
Pokiaľ ide o transparentnosť hodnotení, tá bude zabezpečená aj tým, že hodnotenia, ich výsledky, prijaté opatrenia a odpočet budú prezentované a diskutované monitorovacím výborom. Všetky hodnotenia budú zároveň povinne zasielané EK a zverejňované. 

Adam Abdulwahab, DG Regio – ex-ante hodnotenia pre OP v období 2014-2020
Predmetom prezentácie bola prepojenie ex-ante hodnotenia a nastavenia intervenčnej logiky nového OP. Intervenčná logika OP by mala byť v rámci nového programového obdobia založená na súlade cieľov, koherencie a horizontálnych princípov. Veľmi dôležitým faktorom bude výber merateľných ukazovateľov a nastavenie systému monitorovania, pričom bude potrebné zohľadniť relevantnosť vybraných ukazovateľov, ich jednoznačnosť, ako aj realistické zhodnotenie aktuálnej situácie (nevyhnutné vychádzať s najaktuálnejších hodnôt) a tomu musia byť prispôsobené aj cieľové hodnoty, ktoré majú byť prostredníctvom OP dosiahuté. Ďalšou zo súčasti výberu vhodných merateľných ukazovateľov a nastavenia systému monitorovania je aj spôsob zberu dát, na základe ktorých bude v rámci implementácie sledovaný pokrok a kvalita implementácie OP. U relevantných OP bude dôležitá aj SEA, ktorá síce môže byť vykonávaná súčasne s ex-ante hodnotením, ale pre zvýšenie kvatity ex-ante hodnotenia by bolo vhodnejšie prihliadať aj na zistenia vychádzajúce z posúdenia vplyvov na životné prostredie, ktoré by už mohli byť zohľadnené v relevatných častiach OP.     

3.	Blok: Úloha hodnotenia pri príprave programového obdobia 2014-2020 – strategická úroveň

David Hegarty, Ministerstvo financií, Írsko – Zadefinovanie národných investičných priorít v Írsku pre roky 2000 až 2006 – úloha hodnotenia
Pri definovaní priorít a zamerania pomoci zo štrukturálnych fondov a kohézneho fondu v rámci programového obdobia 2000 – 2006 zohralo kľúcovú úlohu Ministerstvo financií, ktoré bolo zodpovedné za prípravu strategických dokumentov, rokovania o alokáciách s Európskou komisiou a za systém monitorovania.  
Riadenie jednotlivých programov patrilo od roku 2000 do kompetencie jednolivých ministerstiev a regionálnych autorít, pričom za implementáciu boli zopovedné dotknuté ministerstvá a štátne inštitúcie. Proces prípravy národného plánu rozvoja začal už v roku 1998, pričom vláda určila priority a prijala plán využitia verejných financií vrátane štrukturálnych fondov. Súčasťou prípravy bol aj dvojfázový hodnotiaci proces, ktorý pozostával z nezávislého posúdenia investičných priorít (1998) a z formálneho ex-ante hodnotenia národeného plánu rozvoja (koniec roku 1999). Cieľom hodnotenia investičných priorít bolo identifikovať hlavné investičné priority na základe cieľov, ktoré  boli stanovené vládou, pričom hlavným pricípom bolo vykonanie tohto hodnotenia nezávisle skupinou 18 hodnotiteľov, ktorá bola schopná poskytnúť objektívny vstup pre vytváranie národného plánu rozvoja. Metodológia hodnotenia vychádzala najskôr z literatúry a dostupných dát, ktoré sa snažili zodpovedať na otázku, ktoré investície majú najväčší vplyv na rast, potom nasledovala makroekonomická analýza, ktorej cieľom bolo identifikovať obmedzenia, ďalej mikroekonomická analýza s cieľom klasifikovať možné zlyhania trhu a poslednou fázou hodnotenia bola kvantifikovanie objemu investícií s určením oblastí investovania. Publikované hodnotenie stimulovalo diskusiu o národnom pláne rozvoja a jeho zameraní a stalo sa základným vstupom pri jeho tvorbe. Formálne ex-ante hodnotenie už bolo vykonávané interne nezávislým odborom pre hodnotenie pod ministerstvom financií. 
   
Andrea Nestor, János Matocsy, KPMG - Syntéza stategických konceptov – Maďarsko
Základom syntézy bolo zhodnotenie podporovaných oblastí v rámci navrhovaných politík EÚ a zanalyzovanie návrhov nariadení a podporných dokumentov k nim. Ďalším krokom bolo  zanalyzovanie 20 vybraných strategických dokumentov maďarskej vlády. Spojením výsledkov týchto dvoch analýz bolo porovnanie cieľov očakávaných na úrovni EÚ a možností a cieľov stanovených v rámci národných štruktúr. Spolu s prehľadom záverov strategického hodnotenia tvorí porovnanie odporúčania pre definovanie cieľov a tvorbu strategických dokumentov nového programového obdobia 2014 - 2020.  

Jim Fitzpatrick, riaditeľ Fitzpatrick Associates, Írsko . Ex-ante hodnotenie 2014 – 2020: Dôsledky nových podmienok 
Hlavnou úlohou hodnotenia je zefektívniť programovanie, pričom v rámci ex-ante hodnotenia je to možné urobiť priamo a nastaviť základné smerovanie ďalšieho programovania a už tradične sa zameriava na SWOT analýzu. Úloha ex-ante hodnotenia by mala byť v zmysle navrhovaných nariadení ešte posilnená v rámci programového obdobia 2014 – 2020. Dôraz bude kladený na jeho vykonanie, pričom bude použitá nová programová logika, novým spôsobom budú definované aj merateľné ukazovatele, hodnotenie bude zohrávať významnejšiu úlohu a v neposlednom rade bude potrebné naplnenie ex-ante kondicionalít, ktoré budú presne zadefinované nariadeniami a ktorých splnenie bude nevyhnutným prvkom pre poskytnutie pomoci z fondov EÚ. Hlavnými odporúčaniami pre hodnotenie je začať s plánovaním čím skôr, pričom plánovanie by malo byť súčasťou procesu prípravy OP, pričom by mali byť zohľadnené najmä potreby členského štátu. Viac by sa malo sústrediť aj na posudzovanie rizík a mali by byť pripravené aj alternatívne postupy pre potreby implementácie OP.       

4.	Blok: Úloha hodnotenia pri príprave programového obdobia 2014-2020 – úroveň politiky

Maďarsko – Hodnotenie opatrení na Rómsku integráciu financovaných EÚ 
Kľúčovou otázkou tohto hodnotenia bolo odkrytie aspektov, podmienok a regulačných rámcov, ktoré uľahčujú, alebo naopak bránia dosiahnutiu cieľov stanovených v stratégii eÚ 2020 a Európskom rámci pre národné Rómske stratégie a priebežné hodnotenie 5 ESF intervencií zameraných na vzdelávanie, integráciu na pracovnom trhu a 1 ERDF intervencii. Pre toto hodnotenie bola vyvinutá vlastná metodológia. Zistenia v rámci hodnotenia sú zadefinované pre úroveň politiky, úroveň projektov, úroveň opatrení. Hlavným odporúčaním hodnotenia je na úrovni ministerstiev posúdiť, ktoré z verejných služieb by mali byť vytvorené v rámci zlepšenia integrácie Rómov a iných vylúčených skupín a ako zlepšiť dostupnosť  a kvalitu týchto služieb s pomocou EÚ zdrojov. Na úrovni politiky boli zadefinované odporúčania ako harmonizácia a strategická prestavba verejných politík a strategických cieľov zameraných na Rómsku inklúziu, expertná podpora a monitorovanie, plánovanie založené na dôkazoch a inklúzia advokátnych organizácií, zvýšenie relevancie cieľov horizontálnej priority rovnosť príležitostí, atď. Na úrovni projektov bolo navrhnuté podporovať 45 ročné projekty, zjednodušenie projektového financovania a administrácie, poradenstvo pri plánovaní, definovanie oprávnených výdavkov a aktivít založených na lokálnych a mikro regionálnych potrebách. Na úrovni opatrení sú to najmä tieto odporúčania: podporovať komplexné aktivity počas dlhšieho časového obdobia, zabezpečiť zapojenie a účasť Rómov ako prijímateľov a členov cieľovej skupiny, zdôraznenie tohto faktoru v procese hodnotenia, atď. Pre prípravu nového programového obdobia tak vyplynulo niekoľko záverov: nové výzvy by mali využívať všetok dostupný čas, tzn. projekty trvajúce dlhšie než 1,5-2 roky, poradenstvo a technická pomoc by mali pokrývať tak plánovanie ako implementáciu, mali by byť odstránené administratívne prekážky, implementovať tak malé, ako aj veľké, komplexné projekty, zabezpečiť kontinuitu (najmä v oblasti kapacít a otázok udržateľnosti), zverejňovať príklady dobrej aj zlej praxe, je potrebné stanoviť tak podmienky, ako aj stimuly. 
Poľsko – Evaluačná štúdia zameraná na zber údajov pre výsledkové ukazovatele
Poľský operačný program Ľudské zdroje má 10 prioritných osí a 94 opatrení alebo pod-opatrení. Systém implementácie zahŕňa 1 riadiaci orgán, 19 sprostredkovateľských orgánov a 22 druho-úrovňových sprostredkovateľských orgánov. Operačný program používa pre monitorovanie 120 výstupových ukazovateľov na úrovni opatrení a pod-opatrení, 94 výstupových a 90 výsledkových ukazovateľov na úrovni prioritných osí a 29 kontextových ukazovateľov na úrovni hlavných a strategických cieľov. Hlavnými zdrojmi údajov indikátorov sú národné štatistiky od centrálneho štatistického úradu. Eurostatu, OECD, Svetovej banky, štatistiky súvisiacich ministerstiev (školstvo, práca, financie) a evaluačné štúdie. Najdôležitejším zdrojom údajov sú však správy vypracované sprostredkovateľskými orgánmi (oboma typmi sprostredkovateľských orgánov). Tieto správy sú predkladané dva krát ročne (polročná periodicita). Hlavnými zdrojmi pre zber údajov o účastníkoch na úrovni projektov sú Národný informačný systém pre monitorovanie a reportovanie a Monitorovací systém ESF 2007. Hlavnými závermi hodnotenia je zistenie nedostatku centralizovaného systému pre zber údajov, problémy spojené s právnym rámcom zberu údajov (ochrana osobných údajov) a limitované metódy zberu údajov.
Maďarsko – hodnotenie zamerané na podporu investícií do dopravy
Cieľom hodnotenia bolo poukázať na príspevok podpory EÚ do rozvoja dopravy v Maďarsku v rokoch 2000-2011 a na celkové a špecifické ciele stanovené v stratégiách rozvoja dopravy a v  programoch EÚ. Hlavným cieľom hodnotenia tak bolo formulovanie návrhov pre plánovanie politiky na roky 2014-202, pre programovanie a riadenie programu a prepojenie na implementáciu. Pri plánovaní budúcej stratégie by mali byť brané do úvahy aj vzťahy s ostatnými stratégiami, definovanie cieľa, funkčnosti a úlohy definovanej stratégie, zavedenie systémových kritérií pre výber projektov, atď.   

5.	Blok: Úloha hodnotenia pri príprave programového obdobia 2014-2020 – úroveň implementácie

 Frederike Gross, Výskumné centrum európskych politík, Škótsko – Ex-post hodnotenie riadenia a implementácie EFRR/KF- zistenia a odporúčania pre programové obdobie 2007 – 2013
Obsahom ex-post hodnotenia EFRR bol prehľad riadenia a systému implementovania v programovom období 2000 – 2006 v členských krajinách EÚ 10 a EÚ 15, ako aj efektívnosť a kontinuita riadenia a implementácie fondov. V rámci ex-post hodnotenia KF (EÚ 14) bolo hlavným obsahom zhodnotenie aktuálnej úrovne kapacít pre riadenie a implementáciu KF. Cieľom týchto hodnotení bolo vytvorenie prehľadov dobrej praxe a odporúčaní pre budúce smerovanie kohéznej politiky. Metodológia zvolená pre tieto hodnotenia bola založená najmä na preskúmaní dokumentov, posúdení riadenia, zapojenia národných expertov prostredníctvom workshopov a telekonferencií, výskume na úrovni jednotlivých krajín, rozhovorov s relevantnými respondentmi, výmene informácií s relevantnými odbormi DG REGIO, vytvorení panelu expertov, ako aj na konzultáciách s úradníkmi členských štátov. Výzvami bolo najmä posúdenie efektívnosti politiky, jej udržateľnosti a pridanej hodnoty. Komplikáciou bolo objektívne posúdenie implementácie na základe vykonaných rozhovorov, ako aj prieťahy z dôvodu zabezpečovania rozhovorov a zabezpečenia spolupráce s relevantnými úradníkmi s členských krajín, ako aj politizácia niektorých oblastí. Hlavnými zisteniami bola v pozitívnom zmysle výrazná zmena v riadení fondov a v negatívnom zmysle neschopnosť maximalizovať potenciál systému v snahe o efektívnu implementáciu programu. V rámci EFRR boli identifikované tieto nevyhnutné zlepšenia: klarifikácia úloh a procesov, vytvárenie väzieb a kapacit v rámci partnerských organizácií, aktívna podpora žiadateľov o pomoc, jasné definovanie výberových kritérií, dobré zadefinovanie a merateľnosť ukazovateľov, zlepšenie hodnotení a zber relevantných dát pre písanie správ. Odporúčania pre programové obdobie 2014 – 2020 sú zamerané najmä na posilnenie a vytváranie ďalších administratívnych kapacít pre implementáciu programov a aplikáciu pravidiel štátnej pomoci a vykonávanie verejných obstarávaní.   

Jaisa Lähteenmäki-Smith, Ramboll Consulting, Fínsko – Hodnotenie systému implementácie európskych fondov vo Fínsku
Hodnotenie bolo realizované Ministerstvom práce a hospodárstva, ktoré je vo Fínsku riadiacim orgánom pre EFRR v období od novembra 2011 do februára 2012 so zameraním na riadenie a fungovanie programov na lokálnej a regionálnej úrovni. Základnou témou hodnotenia bolo fungovanie spolupráce medzi lokálnymi/regionálnymi, národnými a EÚ orgánmi, procesy výberu projektov, fungovanie IT systému, systému platieb, kompatibilita administratívnych postupov medzi jednotlivými orgánmi, zodpovedajúca interpretácia nariadení a ekonomická efektívnosť administrácie programov. V rámci hodnotenia boli použité tieto metódy - analýza predchádzajúcich hodnotení a štúdií, ekonomický prieskum a prípadová štúdia. V rámci hodnotenia bolo zistené, že žiadatelia sú spokojní s priebehom výberu projektov a to bez výrazných rozdielov medzi jednotlivými orgánmi. Pri hodnotení funkčnosti IT systému boli dané tieto odporúčania – pri spoločných projektov by malo byť postačujúce podpísať žiadosť len hlavným žiadateľom, elektornický podpis by mal byť využívaný vo všetkých projektoch, vybrané časti by sa mali automaticky preklápať do záverečnej monitorovacej správy. Pri platbách by mali byť detailnejšie inštukcie a informácie spojené s platbami by mali byť viac prediskutované na kick-off stretnutiach na ktorých by mali participovať aj finanční manažéri. V nasledujúcom programovom období by mohla byť viac rozpracovaná programová štruktúra s ohľadom na jednotnosť procesov. V rámci hodnotenia administratívnej záťaže bola vypočítaná potenciálna úspora 9-11 million eur, a to v prípade ak by sa zjednodušili niektoré postupy, vývojom IT-systému, ktorý by lepšie slúžil potrebám jednotlivých programov, atď. 

5.  Odporúčané závery:
Naďalej sa aktívne zúčastňovať na obdobných seminároch venovaných plánovnaniu nového programového obdobia 2014 - 2020. 

Z:   SŠFEÚ                                                                                           T: priebežne

6.   Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia

Dokumentácia je k dispozícii u účastníčok ZPC, Mgr. Petry Rosinčinovej a Mgr. Andrey Uhrínovej.

7.   Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC

Hodnotenie je jeden zo základných nástrojov riadenia kohéznej politiky a školenia a konferencie zameriavajúce sa na problematiku hodnotenia a jeho metodológiu poskytujú zástupcom členských krajín priestor na výmenu skúseností v rámci neho. Význam takýchto stretnutí je ešte výraznejší v obdobiach plánovania nového programového obdobia, s ktorým sú spojené špecifické hodnotenia, ako je ex-ante hodnotenie. Zároveň je s končiacim sa terajším programovým obdobím nevyhnutné plánovanie ex-post hodnotenia operačného programu. V rámci tejto konferencie boli predstavené skúsenosti s hodnoteniami, spoločné prístupy k hodnoteniu, návrhy na zlepšenie metód a evaluačných otázok. Pre riadiace orgány pre operačný program Vzdelávanie a operačný program Výskum a Vývoj je účasť na stretnutiach veľkým prínosom, prináša možnosť vymeniť si konkrétne skúsenosti (pozitívne aj negatívne) z hodnotení realizovaných v iných členských štátoch a tým prispieť k zefektívneniu systému hodnotenia.  
Vzhľadom na to, že nové programové obdobie bude výsledkovo zamerané, informácie týkajúce sa monitorovania a hodnotenia programov sú jednými z najpodstatnejších, ktoré budú potrebné pre prípravu strategických dokumentov a správne nastavenie systémov monitorovania a hodnotenia.

 8.    Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií

Závery zo ZPC sú prezentované na poradách oddelení pre operačný program Vzdelávanie a operačný program Výskum a Vývoj. V rámci odboru riadenia programov, oddelenia pre operačný program Vzdelávanie je správa zverejnená v rámci zdieľaného adresára odboru. 
Správa zo ZPC je zverejnená na internetovej stránke MŠVVaŠ SR.

Súhlasím so zverejnením správy na internete

Správu vypracoval: 
Mgr. Petra Rosinčinová
Mgr. Andrea Uhrínová						

Dátum: 25. 06. 2012  	

So správou súhlasí: 
Mgr. Veronika Paľková 
vedúca oddelenia 
pre operačný program Vzdelávanie 

Mgr. Peter Mravec 
vedúci oddelenia 
pre operačný program Výskum a Vývoj 

RNDr. Dušan Hudec
riaditeľ odboru riadenia programov

Správu schválil: 

Mgr. Roderik Klinda
generálny riaditeľ sekcie štrukturálnych fondov EÚ 
MŠVVaŠ SR