Správa zo zahraničnej pracovnej cesty

1.	Účastníci ZPC:

Titul, meno a priezvisko:	Ing. Vladimír Belovič, CSc.	
Pracovisko:	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR, sekcia ďalšieho vzdelávania a mládeže, Stromová 1, 813 30 Bratislava	
Pracovné zaradenie:	poverený vedením sekcie 	
Znalosť jazykov:

Titul, meno a priezvisko:
Pracovisko:

Pracovné zaradenie:
Znalosť jazykov:	Aj, Fj

Mgr. Daniela Lehocká
Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR, sekcia ďalšieho vzdelávania a mládeže, Stromová 1, 813 30 Bratislava
hlavný štátny radca
Aj, Šj	
2.	Zahraničná pracovná cesta:
Štát:	Dánsko	
Mesto:	Kodaň	
Vykonaná v doch:	8. – 11. 5. 2012 	
Prijímajúca organizácia:	Dánska agentúra pre univerzity a internacionalizáciu, Ministerstvo vedy, inovácií a vysokoškolského vzdelávania,  dánska Národná agentúra PCŽV	
Účel cesty:	účasť na konferencii „25 rokov programu Erasmus – dosiahnuté úspechy a budúce perspektívy“ a účasť na záverečnej konferencii projektu tematickej siete „Zručnosti pre budúcnosť“ 	
Spôsob financovania:	náklady hradila NA PCŽV z projektu + MŠVVaŠ SR	
3.	Rámcový program pobytu:
8. 5. 2012	odlet z Viedne do Kodane, ubytovanie, registrácia, slávnostné udeľovanie značiek ECTS a Diploma Supplement;
9. 5. 2012	celodenná účasť na konferencii „25 rokov programu Erasmus – dosiahnuté úspechy a budúce perspektívy“;
10. 5. 2012     celodenná účasť na záverečnej konferencii projektu tematickej siete „Zručnosti pre budúcnosť“;
11. 5. 2012     dopoludnia účasť na záverečnej konferencii, popoludní odchod z Kodane do Viedne, v nočných hodinách príchod do Bratislavy. 
4.	Stručný priebeh rokovaní 

V dňoch 8. – 9. 5. 2012 sa v rámci dánskeho predsedníctva EÚ v Kodani konala slávnostná konferencia „25 rokov programu Erasmus – dosiahnuté úspechy a budúce perspektívy“. Za MŠVVaŠ SR sa na nej zúčastnila Mgr. Lehocká, ktorá je na MŠVVaŠ SR zodpovedná za realizáciu Programu celoživotného vzdelávania, ktorého súčasťou je program Erasmus. Konferencia bola zameraná na podnietenie diskusie o úspechoch, ktoré program Erasmus za 25 rokov existencie dosiahol, ako budúcnosti tohto programu v pripravovanom novom vzdelávacom programe EÚ na roky 2014-2020. 

Konferencia bola zorganizovaná dánskym predsedníctvom EÚ v gescii Ministerstva vedy, inovácií a vysokoškolského vzdelávania a Dánskej agentúry pre univerzity a internacionalizáciu a v spolupráci s Generálnym riaditeľstvom EK Vzdelávanie a kultúra. Otváracie/úvodné prejavy na konferencii predniesli dánska princezná Marie, Androulla Vassiliou, komisárka EK zodpovedná za vzdelávanie, kultúru, multilingualizmus a šport a Morten Ostergaard, dánsky minister pre vedu, inovácie a vysokoškolské vzdelávanie. Vo svojich prejavoch sa zamerali na úlohu programu Erasmus, na jeho špecifické ciele v minulosti a perspektívu do budúcnosti, ako aj na jeho prínos do vzdelávacích systémov v Európe. Erasmus zmenil národné vysokoškolské vzdelávanie na európske/medzinárodné. Jeho význam sa stupňuje najmä v súčasnosti, keď je v Európe kríza, pretože umožňuje lepšie uplatnenie sa na trhu práce. Program Erasmus priamo vplýva na súťaživejšie vysokoškolské prostredie (vplyv na medzinárodný ranking škôl, väčšie zameranie na nábor študentov/učiteľov zo zahraničia). Alternatívou študentskej mobility sa stáva a svoju úlohu tak zohráva aj cezhraničný prenos vzdelávania. Okrem vplyvu programu Erasmus na rozšírenie ECTS a spopularizovanie Bolonského procesu na európskych vysokých školách, mal tento program vplyv aj na koncept internacionalizácie, ktorý posunul z okraja záujmu do jeho centra, internacionalizácia vzdelávania sa dostala do hlavného prúdu vzdelávania. Erasmus je najúspešnejšou mobilitnou schémou na európskej úrovni. Prieskumom EK je dokázané, že tí, ktorí absolvovali mobilitu v zahraničí, majú kratší čas medzi ukončením vzdelávania a nájdením si prvého trvalého miesta, ich zamestnateľnosť je nepomerne väčšia. 

Prof. Hans de Wit sa v rámci svojej prezentácie zameral na oblasť internacionalizácie vysokoškolského vzdelávania v globálnej perspektíve. Okrem nesporných pozitív, ktoré Erasmus do internacionalizácie prináša, a tým sa internacionalizácia stáva tzv. „mainstreamom“, stále pretrvávajú niektoré mylné chápania internacionalizácie, s ktorými sa vysoké školy často stotožňujú, ako napr. že:
-	internacionalizácia je vzdelávanie v anglickom jazyku alebo študovanie v zahraničí, 
-	internacionalizácia sa rovná medzinárodnému predmetu,
-	internacionalizácia znamená mať na škole veľa zahraničných študentov,
-	vysokoškolské vzdelávanie je od prírody medzinárodné,
-	internacionalizácia je cieľ sám o sebe,
-	čím viac partnerstiev, tým viac je škola medzinárodná.
Internacionalizácia je spôsobom na zvyšovanie kvality vzdelávania a výskumu.

Na konferencii sa zúčastnili aj 66 Erasmus ambasádori, dvaja z každej krajiny zúčastňujúcej sa programu Erasmus. Za SR to boli p. Jana Vitvarová (ako bývalá Erasmus študentka) zo Žilinskej univerzity a p. Jozef Ristvej (ako Erasmus učiteľ) tiež zo Žilinskej univerzity. Hlavnou úlohou Erasmus ambasádorov bude počas celého roka prezentovať a diskutovať svoje myšlienky, skúsenosti a perspektívu programu Erasmus v budúcnosti. Erasmus ambasádori sa podieľali aj na príprave Manifesta Erasmus, ktorý obsahuje 10 základných téz/úspechov programu Erasmus za ostatných 25 rokov jeho existencie.  

Súčasťou konferencie bola aj ceremónia odovzdávania značky ECTS a Diploma supplement (8. 5. 2012). 
V rámci konferencie sa uskutočnili aj 4 workshopy. Zástupca MŠVVaŠ SR sa zúčastnil na workshope č. 1 zameranom na zvýšenie atraktívnosti mobility Erasmus študentov. 
Odporúčania z workshopu č. 1:

•	zabezpečiť dostatočné financovanie mobility študentov aj z iných zdrojov, 
•	otázka uznávania mobility na vysielajúcej škole,
•	potreba transparentnosti – uznávanie, ECTS, Diploma supplement,
•	vízia do budúcnosti – globálnosť programu,
•	zvyšovanie kvality mobility,
•	posilňovanie väzieb s trhom práce a vysokoškolského vzdelávania s podnikmi. 

V dňoch 10. – 11. 5. 2012 sa v Kodani konalo aj záverečné zasadnutie projektu tematickej siete New Skills Network nazvané „Zručnosti pre budúcnosť“, na ktorom sa za MŠVVaŠ SR zúčastnili Ing. Vladimír Belovič, CSc. a Mgr. Daniela Lehocká. Do projektu tematickej siete bola aktívne zapojená aj slovenská Národná agentúra Programu celoživotného vzdelávania, ktorá okrem zástupcov MŠVVaŠ SR do záverečnej konferencie zapojila aj zástupcov zamestnávateľských zväzov, Štátny inštitút odborného vzdelávania, Slovenské národné observatórium pre OVP a iné organizácie zaoberajúce sa odborným vzdelávaním a prípravou. Cieľom konferencie bolo vytvoriť diskusné fórum pre osoby s rozhodujúcimi právomocami v oblasti vzdelávania, sociálnych partnerov a realizátorov projektov na tému, ako skvalitniť zručnosti pre budúci trh práce, vymeniť si skúsenosti v danej oblasti a prezentovať aktivity a výsledky dvojročnej činnosti tematickej siete New Skills Network. 

V rámci úvodných prezentácií riaditeľ islandskej Národnej agentúry PCŽV, ktorá koordinuje celú tematickú sieť New Skills Network, spomenul dôležitosť vzdelávacích programov EÚ, ktoré umožňujú a pomáhajú šíriť informácie o európskych politikách a prenášať ich ďalej. V uvedenom projekte tematickej siete je okrem Islandu zapojených ešte 14 krajín, vrátane SK. Sieť vypracovala 14 odporúčaní zameraných na podporu rozvoja budúcich zručností. Zdôraznil dopad na neformálne vzdelávanie a informálne učenie sa, pričom výzvou je rozvoj zručností (aj praktických) s lepšou uplatniteľnosťou na trhu práce. Zároveň vyjadril nádej, že pripravovaný program Erasmus pre všetkých bude klásť väčší dôraz aj na potrebu kvalitného odborného vzdelávania a prípravy. Margarét Sverrisdóttir, koordinátorka tematickej siete z islandskej národnej agentúry, uviedla kľúčové výstupy siete. Účastníci boli aj z krajín mimo siete, ktorá integrovala aj starších ľudí, ženy a imigrantov. Jedným z cieľov bolo spájať zručnosti s potrebami trhu práce. Tematická sieť mala za cieľ aj zanalyzovať takmer 300 projektov, z ktorých bolo vybratých 22 projektov, ktoré boli prezentované na záverečnej konferencii. V rámci zručností potrebných v budúcnosti bude potrebné viac spolupracovať s relevantnými aktérmi na európskej a národnej úrovni, podporovať projekty dobrej praxe a diseminovať ich výsledky prostredníctvom všetkých informačných kanálov, ktorými NA disponujú. V rámci siete už bolo alebo bude uskutočnených ešte 15 národných nadväzujúcich seminárov. 

V rámci panelovej diskusie 4 diskutujúci (pp. Aviana Bulgareli, Mark Keese, Skúli Helgason a Carlo Scatoli) prezentovali svoje názory na témy nastolené v tematickej sieti. Ak hovoríme o zručnostiach, hovoríme zároveň aj o potrebách ekonomiky. Rutinné pracovné miesta majú v Európe klesajúcu tendenciu, ale veľa základných pracovných miest nemôže byť nahradených IT systémami. V Európe je evidentný posun k vysokokvalifikovaným miestam. Prevláda posun k zeleným technológiám/trvalo udržateľnému rozvoju, celkovo je badateľný posun od špecifickejšie orientovaných k všeobecnejším pracovným miestam. Vytrácajú sa pracovné miesta vyžadujúce strednú úroveň zručností, kým narastajú kvantitatívne požiadavky na nízko a vysokokvalifikované pracovné miesta. Je extrémne dôležité, aby bol systém vzdelávania čo najviac flexibilný a schopný reagovať na potreby meniaceho sa sveta. Ako vhodné nástroje do budúcnosti sa javia integrovanie vzdelávacích politík a politík pre zamestnanosť, využiť podprogram Leonardo da Vinci pre informačnú kampaň zameranú na podporu odborného vzdelávania a prípravy a predikovať potrebné zručnosti na národnej úrovni. EK pripravuje odporúčanie na uznávanie zručností, pretože uznávanie zručností stále zostáva dôležitou úlohou aj do budúcnosti. Existuje jasná väzba medzi vzdelávaním a svetom podnikania, nielen medzi vzdelávaním a trhom práce. Dobrým príkladom rozvíjania zručností na národnej úrovni je Veľká Británia, ktorá sa snaží nadefinovať zručnosti pre modernú ekonomiku. 

V rámci diskusie ďalších zainteresovaných aktérov (pp. Spaenhoven, Bergenhill a Markkula) boli prezentované názory zamestnávateľov, úradu práce a zástupcu riadenia na miestnej úrovni. Je potrebné stimulovať organizácie, aby sa delili o vedomosti, simulovať techniky na vytváranie nových postupov. Je potrebné sa zamerať na nové aspekty vo vzdelávaní – digitalizácia, skúsenostná ekonomika, rozvíjanie spôsobilosti učiť sa učiť, zmysluplné vzdelávanie (vzdelávanie prostredníctvom reálnych prípadov). 

V rámci prezentácie zručností pre 21. storočie, resp. zručností do roku 2030 bol dôraz kladený najmä na rozvoj zručností zameraných na IKT. Nové zručnosti by mali byť flexibilné a zodpovedať novým trendom. Je potrebné viac prepojiť formálne a neformálne vzdelávanie, podporovať spoluprácu a sieťovanie vzdelávacích inštitúcií, čoraz dôležitejšie budú výsledky vzdelávania. Medzi učiteľmi bude potrebné posilňovať vlastníctvo a viac im umožňovať profesionálny rozvoj. 

Nasledujúci deň boli účastníci konferencie rozdelení do skupín podľa zamerania inštitúcií, ktoré zastupovali. Nasledovala skupinová spolupráca, na stanovené otázky bolo treba pripravovať odpovede (stanoviská, názory, postrehy) a s ostatnými skupinami komunikovať pomocou Twittera ako príkladu nových IKT. Twitter bol priamo na konferencii použitý ako experiment. Niektoré z postrehov/názorov  účastníkov konferencie boli prezentované aj na celkovom záverečnom zhrnutí konferencie. Zástupca EK sa dotkol ak budúceho rozvoja odborného vzdelávania a prípravy s tým, že bude potrebné ďalej rozvíjať/monitorovať Kodanskú deklaráciu a jej aktualizácie. OVP by malo byť viac inkluzívne, pričom k rozvoju flexibility systémov OVP by mali aktívnejšie prispievať aj Európsky kvalifikačný rámec a jednotlivé národné kvalifikačné rámce. Spomenula aj to, že vo všeobecnosti je v Európe veľkým problémom nezamestnanosť mladých ľudí (sem patrí aj SK), pričom tie krajiny, ktoré majú dobre rozvinutý systém OVP, nemajú nezamestnanosť mladých ľudí príliš vysokú. 

V rámci záverečného zhodnotenia konferencie bolo uvedené, že aj do budúcnosti bude jedným z hlavných odkazov pre pripravovaný program Erasmus pre všetkých najmä potreba viac posilniť spoluprácu vo všetkých oblastiach (medzi vzdelávacími inštitúciami navzájom, medzi vzdelávacími inštitúciami a svetom práce/svetom podnikania atď.). ďalším dôležitým faktom bude, aby sa Erasmus pre všetkých neorientoval len na formálne vzdelávanie (aby sa nevytvoril len monolitický program), ale aby posilnil aj úlohu neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa a hlavne aby prispel k jeho uznávaniu. Bolo dôležité, že sa tejto konferencie zúčastnili aj zástupcovia zamestnávateľov, pričom aj v budúcnosti ich bude potrebne viac zainteresovať do problematiky vzdelávania ako takého. 

Odporúčania z tematickej siete New Skills Network sú:
•	lepšie prepájať svety vzdelávania, odbornej prípravy a zamestnateľnosti;
•	podporovať rozvoj zručností a ich aktualizáciu v rámci malých a stredných podnikov,
•	posilňovať úlohu sektorov pri zvyšovaní rozvoja zručností,
•	posilňovať poradenstvo na pracovisku,
•	podporovať kohéziu, spoluprácu medzi rôznymi subsektormi vzdelávania a odbornej prípravy,
•	lepšie využívať existujúce prognózovacie dáta a umožňovať k týmto dátam lepší prístup,
•	podporovať vzdelávanie na pracovisku na všetkých úrovniach,
•	podporovať lepšie využívanie Europassu,
•	umožňovať, aby flexibilní jednotlivci mohli získavať správnu kombináciu zručností (väčšia adaptabilnosť a transferabilita zručností),
•	modernizovať vzdelávanie a odbornú prípravu, zlepšiť ďalšie vzdelávanie a rozvoj zručností učiteľov,
•	pokračovať v podpore príkladov dobrej praxe.
5.	Odporúčané závery:

Pripraviť príhovor štátneho tajomníka na národnú konferenciu 25 rokov programu Erasmus v Európe a 15 rokov programu na Slovensku.
T: do 16. 5. 2012
Z: Mgr. Lehocká 

Prediskutovať s vedením Národnej agentúry Programu celoživotného vzdelávania závery/odporúčania z tematickej siete New Skills Network a využiť ich v ďalšej práci SĎVM. 
T: priebežne
Z: SĎMV
6.  Prehľad prinesenej dokumentácie
Dokumentácia z konferencie „25 rokov programu Erasmus – dosiahnuté úspechy a budúce perspektívy“ a záverečnej konferencie projektu tematickej siete „Zručnosti pre budúcnosť“ je uložená na SĎVM MŠVVaŠ SR. 

7.   Prínos ZPC
 
Účasť na konferencii „25 rokov programu Erasmus – dosiahnuté úspechy a budúce perspektívy“ poskytla príležitosť na získanie priamych informácií a prehľadu o realizácii programu Erasmus v Európe. Tým, že je do programu Erasmus (v súčasnosti súčasť Programu celoživotného vzdelávania) úspešne zapojená aj SR, bude možné získané poznatky využiť aj v budúcnosti – jednak pri príprave nového programu Erasmus pre všetkých a jednak pri implementácii tohto programu na národnej úrovni v rokoch 2014-2020. Hlavným prínosom záverečnej konferencie projektu tematickej siete „Zručnosti pre budúcnosť“ bolo, že umožnila vytvoriť priestor na formálne a neformálne diskusie predstaviteľov decíznej sféry, inštitúcií zaoberajúcich sa odborným vzdelávaním a prípravou, zamestnávateľských zväzov s cieľom prediskutovať niektoré aktuálne problémy týkajúce sa zvyšovania kvality celoživotného vzdelávania. V rámci pracovných skupín bol vytvorený priestor na diskusiu o odporúčaniach a ich implementácii v praxi.  

8.  Spôsob zverejnenia výsledkov

Správa zo ZPC bola zaslaná sekcii medzinárodnej spolupráce MŠVVaŠ SR, ktorá ju zverejní na internetových stránkach MŠVVaŠ SR, a Národnej agentúre Programu celoživotného vzdelávania na ďalšie využitie.
Súhlasíme so zverejnením správy na internete.

V Bratislave dňa 24. 5. 2012

Správu vypracovala:    Daniela Lehocká, SĎVM

Správu schválili:

Eva Masárová, riaditeľka odboru mládeže a komunitárnych programov

Vladimír Belovič, poverený vedením sekcie ďalšieho vzdelávania a mládeže 

Ivan Stankovský, vedúci služobného úradu