Správa zo zahraničnej pracovnej cesty
1. Účastník ZPC:
RNDr. Zuzana Kubincová, PhD.
Katedra základov a vyučovania informatiky, 
Fakulta matematiky, fyziky a informatiky Univerzity Komenského
Mlynská dolina, 842 48 Bratislava
Pracovné zaradenie: odborná asistentka
Znalosť jazykov: anglicky/B2
2. Zahraničná pracovná cesta:
Štát: Belgicko
Mesto: Brusel
Vykonaná v dňoch: 12.3. – 13. 3. 2012, 
Názov prijímajúcej organizácie s adresou: European Schoolnet, 61 Rue de Treves, Brusel 1040, Belgicko
Účel cesty: účasť na rokovaní Pracovnej skupiny Digital Competence pri European Schoolnet. 
Spôsob jej financovania: MŠVVaŠ SR
3. Rámcový program pobytu:
Dňa 12.3.2012 o 6:00 som nastúpila na služobnú cestu. Na miesto ubytovania v Bruseli som dorazila cca o 14:00. Rokovanie pracovnej skupiny sa uskutočnilo 13.3.2012 v čase od 10:00 do cca 16:30 v sídle European Schoolnet, 61 Rue de Treves, Brusel 1040. 
Rokovanie bolo zamerané na prezentovanie predbežných výsledkov európskeho prieskumu škôl o IKT vo vzdelávaní  ESSIE (European Survey of Schools: ICT in Education). Tento prieskum sa konal v 31 krajinách: 27 členských štátov Európskej únie, Chorvátsko, Island, Nórsko a Turecko. Cieľom stretnutia pracovnej skupiny bolo prezentovať predbežné výsledky prieskumu, prediskutovať ich a poskytnúť k nim spätnú väzbu, ktorá by mohla pomôcť pri ich interpretácii.
Pracovnú cestu som ukončila 13.3.2011 približne o 23:00.
4. Stručný priebeh rokovaní, resp. študijného pobytu:
Stretnutia sa zúčastnili zástupcovia ministerstiev školstva, prípadne iných inštitúcií súvisiacich so vzdelávaním, z 12 krajín, zástupcovia European Schoolnet a ďalší riešitelia projektu ESSIE. 
Zoznam účastníkov stretnutia:
A)	Riešitelia projektu ESSIE:
Anja Balanskat (European Scholnet,Belgicko), Roger Blamire (European Scholnet, Belgicko), Caroline Kearney (European Scholnet, Belgicko), Ester Sigilló (European Scholnet,Belgicko), Patricia Wastiau (European Scholnet,Belgicko), Eva Van de Gaer (Université de Liége, Belgicko);
B)	Zástupcovia Digital competence working group:
Doug Brown (STEP-A, Veľká Británia), Christian A. Gertsch (Švajčiarsko), Peter Karlberg (Skolverket, Švédsko), Ella Kiesi (MŠ, Fínsko), Zuzana Kubincová (UK, Slovensko), Steen  Lassen (MŠ Dánsko), Søby Morten (Norwegian Centre for ICT in Education, Nórsko), Modestina Modestou (Center for Educational Research, Cyprus), Augustin Muñoz (Instituto Nacional de Tecnologías Educativas, Španielsko), Giovanni  Nulli (ANSAS (ex INDIRE), Taliansko), Axel Zahlut (ENIS, Rakúsko).
Stretnutie otvoril Roger Blamire, ktorý celé rokovanie viedol. Privítal prítomných a stručne ich zoznámil s programom. Potom nasledovala prezentácia výsledkov jednotlivých častí prieskumu, počas ktorej účastníci komentovali prezentované informácie. Jednotlivé časti prezentovali Roger Blamire, Eva Van de Gaer, Partricia Wastiau, Anja Balanskat a Caroline Kearney. Po prezentácii každej časti nasledovala diskusia k tejto časti a na záver programu ešte všeobecná diskusia k celému projektu.
V prezentácii išlo o publikovanie len predbežných výsledkov, zatiaľ nie sú spracované všetky získané údaje, ani nie sú pripravené ich interpretácie, preto tieto výsledky zatiaľ nie sú zverejnené a účastníci rokovania ani nedostali údaje z prieskumu k dispozícii.
Prieskum bol robený na základe dvojstupňového stratifikovaného klastrovaného výberu vzorky respondentov. V prvom kroku sa vyberali školy (stratifikovaným výberom, podľa pravdepodobnosti rozmiestnenia a veľkosti v jednotlivých regiónoch krajiny), v druhom kroku sa vyberala na danej škole jedna trieda (prieskumu sa zúčastnili všetci jej študenti). Cieľom bolo vybrať v každej krajine spolu 1200 škôl pre všetky stupne vzdelávania ISCED1-ISCED3B. 
Aby bolo možné zobrať do úvahy rôzne pravdepodobnosti výberu, použili sa pri vyhodnocovaní aj váhy (váha školy, váha študenta), ktoré sú inverzné k pravdepodobnosti výberu. Tým sa umožnilo zovšeobecniť štatistické výsledky vypočítané zo vzorky (priemery, percentá, korelácie) na celú populáciu. 
Výsledné tabuľky obsahujú premenné troch typov: pozorované premenné (napr. % odpovedí ÁNO pri otázkach typu ÁNO/NIE), zaznamenané premenné (napr. ‘veľmi‘ ako jedna z možných odpovedí z Likertovej škály ‘veľmi‘, ‘čiastočne‘, ‘málo‘, ‘vôbec nie‘) a odvodené alebo agregované premenné (pri ktorých sa použilo škálovanie založené na faktorovej analýze).
Na získanie obrazu o tom, ako a na aké aktivity využívajú žiaci technológie, web 1.0 a web 2.0, nakoľko majú rozvinuté digitálne kompetencie a nakoľko sú ‘digitálne pozitívni‘ bolo treba získať nielen odpovede od žiakov, ale aj preskúmať, ako sú na tom v spomenutých ohľadoch ich učitelia. Týchto zasa ovplyvňuje o.i. aj situácia v škole, kde pôsobia – nakoľko digitálne kompetentná je škola a akú podporu poskytuje v tomto smere svojim učiteľom a žiakom. Konceptuálny model celého prieskumu preto pozostával z troch úrovní – údaje sa získavali z dotazníkov na úrovni školy (odpovedal riaditeľ školy), na úrovni učiteľa a na úrovni žiakov. Riaditeľ poskytoval informácie o vybavení školy základnými IKT (infraštruktúra, rozmiestnenie, pripojenie, údržba) ale aj o najnovších technológiách, IKT trendoch v škole a pod. Učiteľ odpovedal na otázky zamerané na jeho prístup k technológiám v škole, jeho využívanie IKT či už vo vyučovaní, alebo na prípravu, na jeho vzdelávanie v tejto oblasti a pod. Žiaci odpovedali na otázky o využívaní technológií v rozličných aktivitách súvisiacich i nesúvisiacich so školou, hodnotili svoje zručnosti i postoje v oblasti IKT a pod. 
Analýza získaných údajov sa robila v dvoch úrovniach – údaje týkajúce sa škôl a učiteľov sa analyzovali aj na úrovni žiakov, teda koľkých žiakov sa zistené informácie týkajú. 
Na rokovaní boli prezentované čiastočné výsledky prieskumu vo viacerých sekciách. Prvou z nich bola sekcia o digitálnych kompetenciách školy. V tejto sekcii išlo o vybavenie školy počítačmi, laptopmi, interaktívnymi tabuľami, pripojením na internet, zisťoval sa druh pripojenia, jeho rýchlosť, umiestnenie počítačov/interaktívnych tabúľ v škole, zabezpečenie chodu a údržby technológií, ako aj najčastejšie problémy spojené s IKT z hľadiska školy (rozdelené na oblasti ‘vybavenie’, ‘didaktika’ a ‘ciele’).
Druhou bola sekcia o podpore, ktorú škola poskytuje v oblasti digitálnych technológií. Zbierané údaje boli z oblasti stratégie podpory využívania IKT (diskusie vedenia školy s učiteľmi, písomné vyhlásenie o využívaní IKT pri vyučovaní a učení sa, politika školy zameraná na bezpečné využívanie internetu a sociálnych sietí, na kooperáciu medzi učiteľmi a pod.), na rôzne druhy motivácie a ocenenia učiteľov využívajúcich  IKT, na postoj riaditeľa školy k využívaniu IKT vo vyučovaní a učení sa.
V tretej sekcii sa rozoberalo využívanie IKT učiteľmi. Medzi oblasti, v ktorých sa zhromažďovali údaje patrili: prístup k mobilným zariadeniam, vybavenie žiakov laptopmi, rôzne aktivity, na ktoré učiteľ využíva technológie, frekvencia týchto  aktivít a pod.
Štvrtá sekcia sa zaoberala digitálnymi kompetenciami učiteľa, tým, nakoľko povinné je vzdelávanie učiteľov v tejto oblasti, koľko času učiteľ venoval svojmu profesionálnemu rozvoju (v období posledných dvoch rokov), či sa učiteľ vzdelával aj v oblasti IKT, či bolo jeho vzdelávanie zamerané na nové technológie (napr. interaktívne tabule), či absolvoval vzdelávanie o didaktike využívania IKT pri vyučovaní a učení sa, či sa zúčastnil kurzov o využívaní internetu, rôznych softvérových aplikácií a pod.
Piata sekcia bola zameraná na zisťovanie toho, nakoľko učiteľ podporuje využívanie IKT vo vzdelávaní (zaviedol sa termín ‘digitally supportive teacher’). Išlo tu najmä o postoje učiteľov, ich hodnotenie IKT ako nástrojov podporujúcich motiváciu študentov, pripravujúcich študentov na život v 21. storočí, ďalej o názor učiteľov na dopad IKT na úspešnosť študentov v štúdiu, na rozvoj ich prierezových zručností a kognitívnych schopností vyššieho rádu. Taktiež sa tu zisťoval názor učiteľov na potrebu radikálnej zmeny v škole, aby bolo možné plne využiť potenciál IKT vo vyučovaní.
Zvyšné tri sekcie boli zamerané na žiakov. Šiesta sekcia zhromažďovala informácie o využívaní technológií žiakmi a rôznych aktivitách s IKT. Zisťovali sa tak aktivity, pri ktorých sa využívajú IKT priamo na vyučovacej hodine v škole, ako aj aktivity, ktoré žiaci vykonávajú doma, ale súvisia s ich prácou do školy.
V sekcii venovanej digitálnym kompetenciám žiakov boli otázky zamerané hlavne na sebahodnotenie žiakov – nakoľko dôverujú svojim schopnostiam využívať internet zodpovedne, eticky a bezpečne, nakoľko sú schopní využívať web 2.0, nakoľko majú rozvinuté zručnosti pre prácu s technológiami, a pod.
Posledná sekcia rokovania bola zameraná na postoje žiakov k využívaniu IKT vo vyučovaní (zaviedol sa termín ‘digitally positive learner’). Zisťovali sa názory žiakov na pozitívny dopad využívanie IKT na ich koncentráciu, usilovnosť, lepšie pochopenie a/alebo zapamätanie učiva, na ich väčšiu nezávislosť pri učení sa, na lepšiu spoluprácu žiakov pri učení sa a vplyv na atmosféru v triede.
Dotazníky, z ktorých sa získavali údaje, pozostávali z 26 otázok pre riaditeľa školy, 29 otázok pre učiteľa a 24 otázok pre každého žiaka vybranej triedy. Takmer všetky otázky obsahovali viacero (mnohé z nich viac ako desať) podotázok. Keďže sa dotazníky vyhodnocovali pre všetky stupne ISCED1 - ISCED3B, výskumný tím získal ohromné množstvo údajov, ktoré zatiaľ ešte len postupne spracováva. Na rokovaní preto boli prezentované len ukážky niektorých výstupov, v ktorých sa uvádzali prevažne priemerné hodnoty za všetky štáty EU a okrem nich boli zvýraznené štáty s významne lepšími, resp. významne horšími výsledkami. Účastníkom stretnutia boli na krátky čas poskytnuté tabuľky s kompletnými výstupmi získanými z niekoľkých otázok, avšak iba k nahliadnutiu, nebolo možné si údaje odniesť so sebou.
5. Odporúčané závery:
S ohľadom na pripomienky a komentáre účastníkov stretnutia pracovnej skupiny Digital Competence k prezentovaným predbežným výsledkom, výskumný tím spracuje predbežnú správu a pošle ju kontaktným osobám na ministerstvách školstva v jednotlivých participujúcich krajinách na okomentovanie, ktoré by prípadne mohlo ešte zmeniť výsledky, či ich interpretáciu. Komentáre je potrebné poslať v priebehu 2 týždňov. Dňa 28. marca sa bude v Bruseli konať workshop, ktorého cieľom bude informovať o výsledkoch projektu ESSIE. Tento workshop už bude zameraný aj na disemináciu výsledkov.

6. Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia
Na stretnutí neboli účastníkom poskytnuté žiadne tlačené materiály. Všetky elektronické materiály súvisiace so stretnutím pracovnej skupiny Digital Competence zo dňa 13.3.2012, t.j. 
•	analytický rámec projektu
•	dotazník pre riaditeľov škôl
•	dotazník pre učiteľov
•	dotazník pre žiakov
bude možné nájsť v elektronickej podobe na stránke:
http://moe.eun.org/web/eskillsworkinggroup/eskills
7.   Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC
Prínos pracovnej cesty vidím v diskusii, ktorá prebiehala počas prezentovania jednotlivých sekcií a následne na konci rokovania pracovnej skupiny Digital Competence. V tejto diskusii sme upozornili výskumný tím na niektoré fakty, ktoré mohli ovplyvniť výsledky získané v našich krajinách, prípadne sme im poskytli informácie, ktoré môžu usmerniť ich interpretáciu získaných výsledkov. Taktiež sme v osobných diskusiách s niekoľkými členmi pracovnej skupiny z iných krajín získali nové informácie z oblastí súvisiacich s politikou uplatňovania digitálnych technológií vo vzdelávaní, ktoré nám môžu pomôcť prekonať niektoré prekážky pri presadzovaní týchto technológií v našom školstve.
8.    Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií
Všetky materiály prezentované na rokovaní pracovnej skupiny Digital Competence zo dňa 13.3.2012 možno nájsť v elektronickej podobe na stránke 
http://moe.eun.org/web/eskillsworkinggroup/eskills. 
Predbežná správa, ktoré vznikne v nadväznosti na toto rokovanie, bude zaslaná riešiteľmi projektu ESSIE priamo na Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR. 

Správu vypracoval: RNDr. Zuzana Kubincová, PhD.  ___________________
Dátum: 15.3.2012
Správu schválil: Ing. Ivan Šiagi