Správa zo zahraničnej pracovnej cesty 
1. Účastník ZPC:
Ing. Diana Demková, Odbor štátnej a európskej politiky vo vede a technike,  Sekcia vedy a techniky, MŠVVaŠ SR
2. Zahraničná pracovná cesta:
štát: Belgicko
mesto: Brusel
konaná v dňoch: 23.– 24.1.2012
názov prijímajúcej organizácie: Európska komisia (EK)
účel cesty: účasť na mutual learning seminári o výskumných a inovačných politikách
spôsob financovania: cestovné náklady hradila EK, pobytové náklady MŠVVaŠ SR
3. Rámcový program pobytu:
pondelok 23. januára 2012
20:30		prílet do Bruselu
utorok 24. januára 2012
účasť na seminári, večer odlet z Bruselu na Schwechat, príchod do Bratislavy
4. Stručný priebeh rokovaní, resp.  študijného pobytu:
Dňa 24. 1. 2012 sa v Bruseli konal seminár k výskumno-vývojovým politikám formou „mutual laerning“ týkajúci sa odpočtu Národného programu reforiem za oblasť výskumu a vývoja, štrukturálnych politík a Ročného prieskumu rastu. Rokovanie viedol generálny riaditeľ DG Research Robert Jan Smith.

Program rokovania:

9:00		Privítanie účastníkov
		Clara de la Torre, riaditeľka pre výskum a inovácie, DG Research

9:10 - 9:30     Úvodný príhovor
		Máire Geoghegan-Quinn, komisárka pre výskum, inovácie a vedu, EK

9:30 – 11:00	Sekcia 1 – Zlepšenie účinného fungovania a činnosti vedeckej základne a úloha ERA

11:30- 13:00 	Sekcia 2 – Podpora investícií do výskumu a inovácií prostredníctvom koordinovaného využitia nástrojov ponuky a dopytu 

14:30 – 16:30	Sekcia 3 - Odstraňovanie prekážok pre rast inovatívnych firiem 

16:15-16:45 Zhrnutie – Clara de la Torre

16:45-17:00 Závery- Pierre Vigier, Head of Unit, Ekonomické analýzy a indikátory, DG Research and Innovation, 

Priebeh rokovania:

Na úvod privítala účastníkov riaditeľka pre výskum a inovácie p. Clara de la Torre. Po úvodnom privítaní dala slovo komisárke pre výskum, inovácie a vedu p. Quinn.

V prejave p. komisárka zdôraznila potrebu výrazného zamerania financovania na výskum a vývoj. Poznamenala, že fiškálna disciplína je nevyhnutná, ale nestačí na riešenie problémov Európy. Musí byť doplnená opatreniami pre rast.

Sekcia 1 
Zlepšenie účinného fungovania a činnosti vedeckej základne a úloha ERA

V rámci témy vystúpili s krátkymi prednáškami:
- Krysztof Gulda, riaditeľ, Ministerstvo pre vedu a vysoké školstvo, Poľsko 
- Andrea Ruyter-Petznek, Federálne ministerstvo školstva a výskumu, Nemecko 
- John Smith, generálny sekretár, Európska asociácia univerzít 
- Mariana Mazzucato, profesorka ekonómie, Sussex univerzita 

Európska komisia zverejnila Ročný prieskum rastu 2012 v novembri 2011. Kľúčovou informáciou bolo, že členské štáty nedostatočne aplikujú nástroje a opatrenia, ku ktorým sa zaviazali na európskej úrovni. Dokument zároveň obsahuje súbor odporúčaní, resp. návrhov, ktoré EK odporúča aplikovať na národných úrovniach v najbližšom období.

V súčasnej situácii nevyhnutných úsporných opatrení jednotlivé členské štáty akceptujú potrebu zamerať svoje aktivity a stanoviť priority.
Príklady z praxe: V Nemecku nedávne snahy o posilnenie vedeckej základne boli založené viac na využívaní silných stránok so zameraním na iniciatívy, ktoré podporujú excelentnosť  než na snahy o nápravu nedostatkov. Zatiaľ čo v Holandsku a Fínsku sa výskumné a inovačné politiky zamerali na limitovaný počet strategických oblastí, ktoré korešpondujú so silnými stránkami vedy a podnikania a novými príležitosťami, najmä tými, ktoré sa týkajú hlavných spoločenských výziev. 

Účastníci seminára podporili myšlienku, že väčší podiel z celkového financovania výskumu by mal byť prideľovaný prostredníctvom konkurenčných mechanizmov. Okrem toho, je potrebné zameranie na excelentnosť ako jediné alebo prevažujúce kritérium pre súťažné financovanie s množstvom výhod. Napríklad v Nemecku súťažné financovanie zamerané na excelentnosť mobilizovalo sektor výskumu a vývoja, pomohlo vytvoriť nové siete a podniky, podporilo interdisciplinaritu a zvýšilo internacionalizáciu nemeckej vedy.

Množstvo diskutujúcich uviedlo, že silné zameranie na excelentnosť takmer nevyhnutne vedie ku koncentrácii finančných prostriedkov na zopár „hot spotov“ a môže byť prospešné, pokiaľ ide o stanovenie kritickej masy. Tiež však môže viesť k veľkým disparitám medzi víťazmi a porazenými na inštitucionálnej alebo regionálnej úrovni.

Takéto opatrenia nie sú náhradou pre štrukturálne politiky a je potrebné ich začleniť do stratégií v rámci „smart specialisation“, zároveň by mali byť doplnené ďalšími mechanizmami. 

V rámci diskusie rezonovala aj myšlienka investovania do ľudských zdrojov. Ako poznamenal jeden z účastníkov: „everything starts with clever people“.
V rámci vzdelávacích systémov je potrebné úsilie nielen k zatraktívneniu vedeckých možností pre študentov, ale aj povzbudenie interdisciplinarity, podpora vedcov a výskumníkov čeliť aktuálnym spoločenským výzvam a vychovávanie podnikateľov ku kultúre podnikania prostredníctvom vštepovania vhodných zručností a postojov. Tiež je potrebné znižovať úroveň rizika v existujúcom verejnom a súkromnom sektore za účelom zohľadnenia novej generácie rizikovo orientovaných vedcov a podnikateľov.

V diskusii bola pozornosť zameraná aj na dôležitosť mobility a „brain circulation“ ako prostriedku na uľahčenie toku znalostí a využívania celkovej poznatkovej kapacity. To zahŕňa nielen cezhraničnú mobilitu, ale aj mobilitu medzi verejným  a súkromným sektorom. 

Závery zo sekcie 1:

1)	Vlády jednotlivých štátov hrajú dôležitú úlohu pri podpore výskumu a inovácií smerom k rastu.
2)	Na prekonanie všeobecných prekážok a zlepšenia vedeckej základne sú potrebné aktivity v mnohých oblastiach.
3)	To zahŕňa úsilie o zabezpečenie adekvátnych vstupov do vedeckej základne – racionalizovanie mechanizmov financovania a výskumných štruktúr verejného sektora; zlepšenie výsledkov výskumu a vývoja; prepojenie vedeckej základne s ostatnými prvkami národných a európskych inovačných systémov.
4)	Aj keď sú zavedené adekvátne opatrenia za účelom zlepšenia výkonov vedeckej základne, rozpočty na výskum je potrebné zachovať alebo zvýšiť, ak má byť dosiahnutá požadovaná miera rastu.
5)	Aby sa zabezpečilo riešenie spoločenských problémov a aby sa zabezpečilo, že vedecká základňa je dostatočne prepojená s ostatnými prvkami inovačného systému, sú nevyhnutné cielené balíčky politík.
6)	Zabezpečiť riadne fungovanie inovačných systémov je možné silným dôrazom na hospodársku súťaž a excelentnosť.
7)	Pokiaľ ide o rozvoj ERA, je potrebné väčšie úsilie na vypracovanie legislatívneho a regulačného rámca, ktorý uľahčí cezhraničné financovanie.
8)	Efektívny rozvoj ľudských zdrojov a cirkulačné stratégie sú rozhodujúce pre dosiahnutie úspechu pri zlepšovaní výkonu vedeckej základne v EÚ.

Sekcia 2
Podpora investícií do výskumu a inovácií prostredníctvom koordinovaného využitia nástrojov ponuky a dopytu

V rámci témy vystúpili s krátkymi prednáškami:
- Arie van der Zwan, Ministerstvo pre ekonomické záležitosti, poľnohospodárstvo a inovácie, Holandsko
- Johan Stålhammar, Ministerstvo priemyslu a inovácií, Švédsko 
- Jakob Edler,  profesor inovatívnych štúdií, Manchester Business School
- Alan Hughes, profesor podnikateľských štúdií, Universita Cambridge, riaditeľ Centra podnikateľského výskumu 

Formy verejnej podpory pre aktivity podnikateľského sektora v oblasti inovácií môžeme rozdeliť nasledovne:
-	Nástroje poskytujúce dodatočný vstup pre inovácie súkromného sektora, teda podporujúce stranu ponuky. Môžu mať formu priamej podpory (výskumné a inovačné granty, pôžičky) alebo formu nepriamej podpory (daňové stimuly, prístup k verejne financovaným informačným zdrojom,...),
-	Nástroje ovplyvňujúce vytváranie verejných trhov (napr. verejné obstarávanie) alebo stimulujúce súkromné trhy (inovatívne produkty na strane dopytu), ktoré zlepšujú podnikateľské očakávania a podnecujú vytváranie stimulov pre inovačné výstupy.

V minulosti prevažovali nástroje verejnej podpory na strane ponuky (95% nástrojov prezentovaných v správach Erawatch sú nástroje na strane ponuky). V ostatnom období, keď je preferovaný systém verejného obstarávania v oblasti inovácií, sa začínajú využívať aj nástroje na strane dopytu.
Optimálna je kombinácia oboch typov, v závislosti od podmienok v danej členskej krajine.

Diskusia pokryla celý rad tém, najmä ošetrenie rizika v návrhu a implementácii politík na strane dopytu, význam priorít a úlohu indikátorov a hodnotiacich nástrojov. Intervenciou na strane dopytu najčastejšie používanou členskými štátmi je verejné obstarávanie na inovácie, zatiaľ čo regulačné a daňové nástroje sú používané zriedkavejšie. SBIR schémy, ako opatrenia na strane dopytu, sú používané vo Veľkej Británii a Holandsku. Veľká Británia je obzvlášť zaujímavým prípadom ako sa aplikácia pilotnej SBIR schémy nepodarila, ale v súčasnosti už bola úspešne aplikovaná a funguje efektívne. 
Inovačné kontrakty a technologické platformy sú ďalšie spôsoby zvyšovania povedomia a poskytovania znalostí pre úspešné aplikovanie politík na strane dopytu.

Ďalším príkladom je Fínsko, ktoré predstavilo akčný plán pre inovácie riadené dopytom, ktorý zahŕňa cca 50 opatrení. Niektoré z nich sú v pilotnej fáze, ale niektoré sú už aplikovateľné. Akčný plán bol zastavený po rozsiahlej a intenzívnej konzultácii s verejnými a súkromnými subjektmi. Skúsenosti získané z doterajšej aplikácie plánu sú dvojaké:
- štrukturálne a systematické zmeny sú nevyhnutné, ak implementácia opatrení má byť úspešná
-	koordinácia subjektov, ktorých vedomosti ohľadom inovácií a inovačnej politiky sa výrazne líšia, môže byť vážnym problémom.

Závery sekcie 2:
1)	hlavným problémom aplikácie nástrojov na strane dopytu je vysoké riziko (predovšetkým technologické riziko a riziko zlyhania politík)
2)	politiky na strane dopytu sú predmetom častých diskusií v členských štátoch, ale ich aplikácia zaostáva na politickými záväzkami
3)	medzi najčastejšie schémy patrí verejné obstarávanie na inovácie a technologické platformy. Medzi oblasti, v ktorých sú využívané patrí: energetika, životné prostredie a ICT.
4)	Aby politiky v tejto oblasti boli úspešné, musia členské štáty zvýšiť pochopenie podmienok v oblasti dopytu, keďže sa značne líšia medzi krajinami a regiónmi
5)	Zároveň je potrebné experimentovať, prispôsobovať a aplikovať nástroje, ktoré boli vyvinuté a testované v iných schémach, napr. SBIR, Lead market iniciatívach, Inovačných alianciách a ak sa ukážu úspešné, tak aj inovačné partnerstvá
6)	Vzhľadom k tomu, že skúsenosti s politikami na strane dopytu sú obmedzené, je potrebné sa pučiť aj z chýb iných v tejto oblasti. Vlády by preto mali podporovať zdieľanie nielen príkladov úspechu, ale aj neúspechu
7)	EK môže byť vzorom prostredníctvom podpory iniciatív, ako sú Lead market iniciatívy a JTI (Spoločné technologické iniciatívy)

Sekcia 3
Odstraňovanie prekážok pre rast inovatívnych firiem 

V rámci témy vystúpili s krátkymi prednáškami:
- Antonello Lapalorcia, riaditeľka, Ministerstvo ekonomického rozvoja, Taliansko
- Risto Setälä, riaditeľ, TEKES, Fínsko
- Reinhilde Veugelers, profesor, Univerzita Leuven, Bruegel
- Gordon Murray, profesor, Universita Exeter Business School

Diskusia v Sekcii 3 bola zameraná na viaceré témy. Prvou témou bol podiel inovatívnych firiem na celkovom podiele firiem. Podiel inovatívnych firiem sa líši medzi krajinami. V niektorých krajinách existuje veľa samostatne zárobkovej činnosti, ale iba relatívne málo firiem inovuje. 

V tejto oblasti hrá dôležitú úlohu inštitucionálny rámec, čo vyvoláva otázku, aké inštitucionálne podmienky sú rozhodujúce pre regulácie inovatívnosti a rastu. Je pravdepodobné, že nízky podiel inovačnej aktivity je spôsobený kombináciou prekážok rastu (napr. štrukturálne prekážky vstupu na trh pre inovatívne firmy, nedostatočná motivácia inovovať a nedostatočné podnety k rastu firiem). Politický rámec by preto mal odstrániť bariéry rastu.

Fínsko bolo citované ako príklad krajiny, v ktorej politický rámec podporuje rast firiem. Podpora rýchlo rastúcich firiem je v súčasnosti hlavnou prioritou Tekes, fínskej národnej technologickej agentúry. Vo Fínsku sa realizuje program YIC, špecificky zameraný na rýchlo rastúce inovatívne firmy. Ďalším úspešným fínskym príkladom je Vigo Accelerator programme.

V rámci diskusie bolo poznamenané, že rastúce inovatívne firmy nemusia byť nevyhnutne malé  a mladé firmy a nemusia nevyhnutne pôsobiť v high-tech sektore. Táto skutočnosť by mala byť braná do úvahy pri tvorbe politík zameraných na podporu rastu inovatívnych firiem. 

Závery sekcie 3:
1)	Pri tvorbe politického rámca na uľahčenie rastu firiem je potrebný systematický prístup. Explicitné zameranie na národné systémy podnikania napríklad požaduje, aby politiky boli súčasťou širokého rámca (napr. aj vzdelávania, práce a pod., nielen vedy)
2)	Inovácie musia byť definované v širšom zmysle slova. Okrem technologických inovácií, inovačné politiky zamerané na rast musia zahŕňať aj inovácie služieb 
3)	Vlády by si mali uvedomiť, že inovatívne rastúce firmy zahŕňajú všetky typy firiem – vrátane mladých aj starých, malých a veľkých, nezávislých aj dcérske spoločnosti, nízke, stredné a high-tech spoločnosti – a politický rámec by mal zahŕňať všetky typy.
4)	Pri vývoji politického rámca zameraného na rast sú potrebné komplexné a vzájomne sa dopĺňajúce sa súbory opatrení ako na strane ponuky, tak aj na strane dopytu. Pri implementácii týchto rámcov je dôležité venovať pozornosť odstráneniu prekážok, ktoré bránia rastu
5)	Kľúčovými hnacími mechanizmami pre rast sú: motivácia, schopnosť, legitimita, prístup na trh a prístup k zdrojom

5. Odporúčané závery:
Závery seminára priebežne uplatňovať pri tvorbe politík v oblasti výskumu, vývoja a inovácií. Základom by mala byť excelentnosť, nástroje podpory na strane dopytu a rast.

6.   Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia
Dokumentácia z rokovania je uložená na Sekcii vedy a techniky MŠVVaŠ SR, kde je na požiadanie k dispozícii. 

7.   Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC
Cieľom seminára bolo stimulovať diskusiu o možnostiach ako výskum a vývoj môže prispieť k rozvoju ekonomického rastu a konkurencieschopnosti. Výsledky budú prezentované na zasadnutí Výboru EK pre európsky výskumný priestor a poskytnú informáciu o možnostiach a spôsoboch realizácie Stratégie Európa 2020 na národných úrovniach.

8.    Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií
Správa bude zverejnená na webovom sídle MŠVVaŠ SR: www.minedu.sk.
Súhlasím so zverejnením správy na internete.

Správu vypracoval: Ing. Diana Demková
Dátum: 31.1.2012

Správu schválil: 
RNDr. Marta Cimbáková, GR SVT