Správa zo zahraničnej pracovnej cesty

1.	Účastníci ZPC:

Titul, meno a priezvisko:	Eva Masárová	
Pracovisko:	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR, Stromová 1, 813 30 Bratislava	
Pracovné zaradenie:	riaditeľka odboru	
Znalosť jazykov:	Aj, Rj 	

Titul, meno a priezvisko:
Pracovisko: 

Pracovné zaradenie: 
Znalosť jazykov:	
Daniela Lehocká 
Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR, Stromová 1, 813 30 Bratislava
hlavný štátny radca
Aj, Šj	
2.	Zahraničná pracovná cesta:
Štát:	Belgicko	
Mesto:	Brusel	
Vykonaná v doch:	18. – 19. 1. 2012 	
Prijímajúca organizácia:	Európska komisia	
Účel cesty:	Školenie zástupcov národných autorít k príprave ex-post Vyhlásenia záruky k Programu celoživotného vzdelávania (Ex-post Declaration of Assurance) 	
Spôsob financovania:	cestovné náklady refunduje EK, ostatné náklady hradí MŠVVaŠ SR	
3.	Rámcový program pobytu:

 18. 1. 2012	Prílet do Bruselu z Viedne, ubytovanie, príprava na rokovanie, štúdium materiálov;	
 19. 1. 2012	Celodenný pracovný seminár zástupcov NAU, večer odlet z Bruselu do Viedne, v noci príchod do Bratislavy.	
4.	Stručný priebeh rokovaní

Dňa 19. 1. 2012 sa v Bruseli konalo školenie zástupcov národných autorít k príprave ex-post vyhlásení záruky Programu celoživotného vzdelávania a programu Mládež v akcii (Declaration of Assurance). Rokovanie viedol Antonio Silva Mendes, riaditeľ jednotky Zdroje. 

Z programu rokovania:
a)	Prehľad hodnotenia vyhlásení záruky 2010,
b)	Skúsenosť litovskej národnej autority z programu Mládež v akcii zo zabezpečovania sekundárnej kontroly,
c)	Viacročný plán auditov národných autorít na roky 2012-2013,
d)	Štúdia o nákladoch vynakladaných na sekundárnu kontrolu,
e)	Prezentácia návrhu programu Erasmus pre všetkých.  

Rokovanie otvoril Jan Truszczynski, generálny riaditeľ GR Vzdelávanie a kultúra, ktorý zhodnotil, že systém Vyhlásení záruky je už stabilizovaný a je jedinečný v rámci celej EÚ, pretože nikto podobný systém nepoužíva. Zdôraznil, že všetky kritické zistenia boli v minulom roku úspešne uzavreté, pričom zostáva už iba niekoľko krajín, ktoré dávajú EK iba dostatočnú záruku. Uviedol, že v oblasti primárnych kontrol, ktoré uskutočňujú národné agentúry, je stále priestor na zlepšovanie, pretože niektoré zistenia zostávajú stále otvorené. Celkovým cieľom EK je uskutočňovať menej kontrol, ktoré by však boli presnejšie zamerané, čím by mohlo prísť k zníženiu nákladov na kontroly. 

a) Armin Bosch (EK) zhrnul celkové zistenia EK vyhlásení záruky za Program celoživotného vzdelávania a Mládež v akcii. Celkovo mali vyhlásenia záruky 2010 nasledovnú bilanciu:
-	kompletnosť, presnosť a zrozumiteľnosť podaných informácií dosiahla 90% (70% v DoA 2009),
-	94% DoA malo ako prílohu aj správu nezávislého audítora,
-	celková kvalita rozsahu a poskytnutých výsledkov bola uspokojivá (iba 6 DoA – z toho 4 za PCŽV  a 2 za MvA – poskytlo neuspokojivé informácie),
-	z hľadiska nápravy otvorených zistení EK bola celková kvalita tiež uspokojivá (len 8 DoA – z toho 4 za PCŽV  a 4 za MvA – poskytlo neuspokojivé informácie),
-	z hľadiska zistení z oblasti riadenia programu z finančných audítorských správ bola celková kvalita nápravných opatrení neuspokojivá, väčšina krajín vo svojich DoA nedeklarovala žiadne nápravné informácie,
-	zvýšila sa kvalita sekundárnych kontrol (4. príloha DoA a správy audítorov),
-	z hľadiska dôležitosti zistení – neboli žiadne kritické zistenia, priemerný počet otvorených veľmi dôležitých zistení klesol z 2 na 1 zistenie, otvorené zistenia zostali len v niekoľkých kontrolných oblastiach,
-	supervízorské kontroly uskutočňovala EK v národných agentúrach a aj v národných autoritách s cieľom skontrolovať systém a efektivitu primárnych a sekundárnych kontrol
-	kým k DoA 2010 boli supervízorské návštevy organizované najmä na náhodnom základe a čiastočne vychádzali z analýzy rizika, k  roku 2011 budú založené úplne na výbere založenom na analýze možného rizika (berúc do úvahy viacročný plán auditov),
-	okrem týchto návštev bude EK pokračovať aj v ad hoc návštevách (vyplývajúcich z hodnotenia vyhlásení záruky, z kontroly krajín, ktoré teraz pristúpili do PCŽV a MvA – Chorvátsko, Švajčiarsko),
-	celkovo však bolo skonštatovanie zníženie počtu kontrol a návštev EK,
-	z hľadiska finančných auditov sa EK zameriava na kontrolu plnenia zmlúv medzi EK a NA, pričom kontroly uskutočňujú audítorské firmy a ich cieľom je kontrolovať oprávnenosť deklarovaných výdavkov,
-	závery finančných auditov konštatovali spokojnosť s primárnymi kontrolami v tejto oblasti,
-	miera chybovosti sa v PCŽV pohybuje na úrovni 0,27% a v MvA 1, 21% (vo vzorke 21 zmlúv). 

Alenka Kampl vyhodnotila za PCŽV odovzdávanie DoA 2010. Čo sa týka kvality reportovania 5 národných agentúr zaslalo kompletné správy (oproti 6 v roku 2010). Ďalšie informácie boli dožiadané od 33 NA (oproti 31 NA v roku 2010), pričom nedostatočné informácie sa týkali najmä všeobecného riadiaceho systému a systémových kontrol Erasmus. Bola skonštatovaná veľmi uspokojivá implementácia programu a narástol počet NA s dobrou alebo veľmi dobrou implementáciou PCŽV. Zvýšila sa aj kvalita podávania správ, ale nedosiahla úroveň, ktorú EK očakávala. Lepšie výsledky podľa EK boli v kvalite riadenia programu:
-	oneskorenie v manažmente grantu v 10 prípadoch (oproti 32 v roku 2010)
-	75% NA (oproti 45% v roku 2010) bolo bez akýchkoľvek oneskorení
-	bol dosiahnutý veľmi dobrý progres, ale pozornosť bude treba venovať starým vratkám finančných prostriedkov.

Celkovo mali vyhlásenia záruky 2010 k PCŽV nasledovnú bilanciu:
•	žiadna kritická pripomienka
•	5 krajín bez akýchkoľvek pripomienok (2 krajiny v roku 2010),
•	23 krajín bez veľmi dôležitých pripomienok (14 krajín v roku 2010),
•	17 krajín s dvoma, resp. jednou veľmi dôležitou pripomienkou (23 krajín v roku 2010),
•	iba 3 krajiny s tromi veľmi dôležitými pripomienkami (8 krajín v roku 2010),
•	8 národných agentúr bolo bez akýchkoľvek zistení (2 v roku 2010),
•	na jednu NA boli priemerne 2 zistenia (2 v roku 2010).

V budúcnosti bude potrebné zamerať sa na zlepšenie kvality podávania správ a na zefektívnenie vykonávania primárnych kontrol. 

Arnaud Dupont vyhodnotil odovzdávanie DoA za program Mládež v akcii za rok 2010. Väčšina DoA bola zaslaná v termíne apríl - jún (27), hodnotiace listy z Kom k DoA 2010 boli rozoslané v termíne júl - september 2011 (28).
Z hľadiska hodnotenia úrovne kvality aktivity reportov (AR), uviedol nasledovné fakty:
-	5 nekompletných AR
-	7 štatistických reportov bolo neakceptovaných, 19 si vyžadovali  dodatočné malé zmeny, celkový súlad údajov sa zlepšil
-	zlepšila sa kvalita implementácie programu(14 krajín s veľmi dobrou implementáciou programu, 13 s dobrou, 6 s uspokojivou implementáciou). Zlepšenie výsledkov je vďaka lepšej komunikácii s NAs. 
Finančné reporty (FR):
Zlepšilo sa vykazovanie nevymožiteľných pohľadávok, ďalšie zlepšenie bude  potrebné pokiaľ ide o súdržnosť s predchádzajúcimi finančnými správami
Kvalita riadenia  bola dobrá čo sa týka uzatvárania zmlúv medzi KOM a NAs ( iba 2 zmluvy boli uzatvorené neskôr), sledovania pohľadávok a neuzatvorených projektov. Zlepšenie nastalo aj v hodnotení práce národných autorít s  nasledovnou bilanciou: celkové hodnotenie - iba uspokojivé.
  0 –   kritických 
  8 –   bez nálezov (verzus 2 v 2009)
21 –   bez veľmi dôležité (verzus 6 v 2009)
  3 –   s 2-3 nálezmi
Pozícia SK – bez nálezov.
Hodnotenie práce  národných agentúr má nasledovnú bilanciu: celkové hodnotenie iba uspokojivé.
15 NAs – bez nálezov (verzus 2 v 2009)
23 NAs - bez veľmi dôležité (verzus 6 v 2009)
 5 NAs  - s nálezom veľmi dôležité čo sa týka kontroly príjemcov 
 1 NAs  - s nálezom veľmi dôležité čo sa týka finančného manažmentu
V budúcnosti bude potrebné odstránenie meškania pri podávaní záverečných správ, manažmentu dokumentácie    a zefektívnenie vykonávania primárnych kontrol. 

Pozícia SK – všetky nálezy KOM voči NA boli komisiou uzatvorené a v súčasnosti NA je bez nálezov. 
. 
KOM zhodnotila výsledky programu ako veľmi dobré, zdôraznila, aby všetky krajiny kládli dôraz na dodržanie termínu zasielania DoA, ktorým je 30.apríl 2012. 

b) Pani Justina Alsyté z Lotyšska, z ministerstva sociálnych vecí a práce prezentovala riadenie programu  a sekundárne kontroly, ktoré vykonávajú ako národná autorita programu Mládež v akcii.
  
c) V ďalšej časti Hugo Keuten (EK) informoval o vyhodnotení viacročných plánov auditov na roky 2012-2013. Cieľom týchto plánov je posilniť efektivitu jedného audítorského princípu, ktorý by bol založený na lepšie zameraných, ale menšom počte supervízorských návštev EK založených  na analýze risku a ktorý by podporoval väčšiu transparentnosť celého systému. Plány auditov neboli pre väčšinu členských štátov povinné, ale boli doplnkovým parametrom pri posudzovaní potreby EK vykonať v niektorom štáte kontrolu implementácie komunitárnych programov. Povinné boli tieto plány iba pre 7 prípadov, v ktorých krajiny neposkytli žiadnu alebo len čiastočnú záruku správnosti realizácie niektorého z programov. 

EK obdŕžala 43 akčných plánov (18 za PCŽV a 25 za Mládež v akcii), z ktorých bolo 7 povinných (viď vyššie). 60% z nich bolo po ich zhodnotení zo strany EK bez pripomienok (11 PCŽV/14 MvA), k 40% z nich mala EK technické pripomienky a návrhy na zváženie. 

Slabé stránky plánov auditov: 
•	nedostatok viacročného aspektu kontrol systémových procedúr NA,
•	nedostatočná úroveň detailov plánovaných kontrol finančných správ a primárnych kontrol.

Dopad viacročných audítorských plánov:
•	priamy vplyv na plán supervízorských návštev EK,
•	možnosť lepšieho zamerania tohto plánu,
•	zvýšenie záruky za kvalitu plánovaných sekundárnych kontrol. 

EK prezentovala svoju spokojnosť s pilotnou aktivitou týkajúcou sa viacročných audítorských plánov, ktoré priniesli veľmi uspokojivé výsledky, pričom pre EK bola pozitívom vysoká zaangažovanosť krajín, ktoré svoje auditové plány predložili.  

Diskusia: 

IT sa pýtala na dobrovoľnosť zasielania auditových plánov, či príde k reálnej úspore finančných prostriedkov a či sa s nimi počíta aj v pripravovanom programe Erasmus pre všetkých.

EK nechce meniť prístup a princíp dobrovoľnosti bude zachovaný. 

CZ víta menší počet kontrolných návštev EK, čo sa pozitívne odráža aj v plánovaní návštev národných autorít v NA. Zaujímalo sa o vývoj tejto problematiky v budúcnosti.

EK odpovedala, keďže majú dobré výsledky z pilotnej fázy, nemajú zámer nič meniť. K budúcemu programu sa ešte nevedia vyjadriť, keďže ešte neexistuje jeho definitívna podoba. 

Na rokovaní bola zároveň prezentovaná aj aktuálna verzia príručky pre národné autority na rok 2011 zameraná na hodnotenie a kontrolu vzdelávacích programov EÚ a prípravu DoA, ktorú vypracovala EK a ktorá je podrobným návodom pre NAU ako postupovať. EK informovala, že táto príručka síce nie je povinná, ale EK ju odporúča používať, aby zbytočne neprichádzalo k predlžovaniu procesu schvaľovania DoA na strane EK. Keuten uviedol, že príručka bola zmenená len minimálne, boli do nej doplnené časti týkajúce sa viacročných audítorských plánov.

d) Michel Depaepe (EK) stručne prezentoval zhrnutie štúdie o nákladoch vynakladaných členskými štátmi na sekundárnu kontrolu vzdelávacích programov EÚ. Cieľom štúdie bolo určiť náklady na kontrolu, efektivitu týchto nákladov, tolerovateľnú mieru chybovosti, ustáliť minimálny počet kontrol a tiež mala predstavovať isté východisko pre nový program. Tvorcom štúdie bola externá firma v spolupráci s EK. Ako podklad jej slúžili podrobné dotazníky, ktoré museli vypracovať jednotlivé národné autority a národné agentúry. V prípade národných autorít získala EK odpovede nasledovne: za PCŽV 85% NAU, za MvA 94% NAU. V prípade národných agentúr bol pomer nasledovný: za PCŽV 96% NA, za MvA 85% NA. 

Závery: 
•	v prípade PCŽV sa odporúča znížiť počet kontrol (o 18, 74%) na nevyhnutné minimum, čím by prišlo k úspore 2,5 MEUR,
•	v prípade programu MvA by sa mohlo jednať o zníženie kontrol o 12, 9%, čím sa ušetrí 0,5 MEUR,
•	náklady na kontrolu ďalej možno znížiť používaním paušálnych súm,
•	pri PCŽV bolo možné určiť aj neodhalenú chybovosť prijímateľov, ktorá je menej ako 0,5%, v prípade MvA nie sú pre takéto zisťovania k dispozícii štatistické údaje, ale EK predpokladá, že miera chybovosti je podobná ako v PCŽV. 

e) Xavier Prats Monne, zástupca generálneho riaditeľa GR Vzdelávanie a kultúra, predstavil hlavné zámery pripravovaného programu Erasmus pre všetkých (ďalej len „EfA“). Uviedol, že práve prebieha prvé pripomienkovanie návrhu nariadenia, ktoré sa podľa EK zameriava na kvalitu, zdôrazňuje celoživotné vzdelávanie a obsahuje aj aspekt zjednodušovania (existencia 1 národnej agentúry). Na nový program by malo byť vyčlenené 1% rozpočtu EÚ. Pri spájaní programov EK vzala do úvahy niekoľko aspektov, vrátane ekonomického. Rozdiel medzi formálnym a neformálnym vzdelávaním je pre EK druhoradý, EK to chápe tak, že sa typy vzdelávania prepájajú a dopĺňajú. Na otázku ako môže EfA reflektovať potreby mládeže uviedol, že EK má svoje interné skúsenosti. 

Diskusia:

CY sa pýtal, ako bude EfA podporovať zamestnateľnosť mládeže.

DE -    sa pýtalo na kontrolné opatrenia, 
-	implementácia programu by mala byť ponechaná na rozhodnutí členských štátov, 
-	je za zjednodušovanie procedúr, ale nie na úkor prenášania úloh na národné autority,
-	zaujímalo sa o proces komitológie (kto bude reprezentovať ktorú časť EfA), 
-	ešte nedostalo jednoznačnú odpoveď EK na otázku právnej formy nového programu, 
-	zaujímalo sa o úlohu národných autorít v celom kontrolnom procese, keďže vyhlásenie záruky by mala pripravovať národná agentúra, pričom národná autorita bude mať plnú finančnú zodpovednosť,
-	ako to bude s povinnosťou uskutočňovať nezávislé kontroly/audity.

EK v odpovedi na vznesené otázky uviedla, že mládež by mala dopĺňať celkové priority EÚ v oblasti vzdelávania. Nariadenie poskytuje lepší nástroj na distribúciu finančných prostriedkov, nariadenie je podľa EK najlepšia forma z hľadiska finančných nástrojov. Pri simplifikácii musí EK nájsť rovnováhu, nechce zbytočne prenášať úlohy na členské štáty. Z hľadiska komitológie nebude EK uvažovať podľa sektorov, ale komplexne. Z hľadiska kontroly keďže by malo byť DoA pripravované národnými agentúrami, bude ho treba auditovať nezávislým externým orgánom, národné autority by mali mať politickú supervíznu úlohu vo svojich rukách.

FR vyjadrilo obavu, že výsledkom posilňovania právneho nástroja bude čoraz menej konzultácií a výborov na európskej úrovni, preto potrebujeme dobre zadefinovanú štruktúru. Súčasný návrh je vágny, to sa týka aj avizovanej simplifikácie systému kontroly. Potrebujeme oveľa viac informácií, pretože systém navrhovaný EK sa veľmi podobá súčasnému systému, ktorý je rigidný a veľmi zväzujúci. Potrebujeme oveľa voľnejší systém, keďže zaň v každom prípade budú ručiť jednotlivé členské štáty. 

IT zdôraznilo, že celý systém sekundárnej kontroly je drahý a pýtalo sa EK, či vyčlení EK na nezávislé audity nejaké osobitné finančné prostriedky.

EK uviedla, že sa stáva, že z rozličných členských štátov (a niekedy aj v rámci jedného štátu) dostáva navzájom si odporujúce správy. Výbor bude vecou dialógu medzi EK a členskými štátmi, EK chce v tejto veci dohodu. EK uviedla, že výhodou je čas, ktorý stále máme a „realistické“ (pozn.: Aké sú to?) očakávania môžu byť do návrhu včlenené. 

DE vyjadrilo názor, že viac by sa v rámci kontrolných mechanizmov ušetrilo, keby si národné autority sami rozhodovali o národnom usporiadaní. 

EK reagovala, že „musíme byť čo najflexibilnejší a reagovať na súčasnú situáciu“.

CZ –    zdôraznilo, že sa v návrhu programu stráca celoživotný aspekt,
-	značka/meno programu bola zle vybratá, bude to mať následky pre cieľové skupiny,
-	kedy si chce EK prediskutovať otázky okolo EfA s Výborom Programu celoživotného vzdelávania, keď spoločné stretnutia sú limitované na 2 za rok?
-	Ktoré aktivity budú pokračovať a ktoré skončia?

EK na vznesené otázky uviedla, že ešte nemá dostatok informácií, čo si Xavier Prats Monne uvedomuje, ale „preto sme tu“. Nesúhlasí, že by návrh EfA nemal celoživotnú perspektívu, lebo návrh ide naprieč celým spektrom a typmi vzdelávania. Meno programu predstavuje problém len pre zainteresovaných aktérov v rámci celoživotného vzdelávania, ale nie pre verejnosť. Erasmus je podľa neho už zaužívaný, problém to môže predstavovať pre tých, ktorí už doteraz programy využívali, ale nie je nových prijímateľov, tí sa s názvom Erasmus pre všetkých stotožnia. Cieľom nového programu je zasiahnuť tých, ktorí sa doteraz nezapájali. Určite nebudú ako aktivita pokračovať študijné návštevy, lebo sú drahé. Uviedol, že každý deň sa nám zvyšuje počet dospelých, viac ako mladých ľudí, preto sa EK v návrhu zameriava na celoživotnú perspektívu (pozn.: Prečo je potom v novom návrhu vyčlenené na vzdelávanie dospelých len 2% z rozpočtu programu?). 

5.	Odporúčané závery:

1.	Prediskutovať závery z pracovného seminára s národnými agentúrami komunitárnych programov (PCŽV a MvA).  
2.	Prediskutovať s NA PCŽV a NA MvA postupy na prípravu vyhlásení záruky za rok 2011 a priebeh sekundárnych kontrol v SR a pripraviť ich realizáciu.
3.	Uskutočniť stretnutie s externými audítormi zodpovednými za vykonanie finančného auditu v NA PCŽV a NA MvA.
4.	Vypracovať ex-post vyhlásenia záruky za rok 2011 (za PCŽV a MvA) a zaslať ich Európskej komisii. Využiť informácie získané z bilaterálneho rokovania. 
5.	Vziať do úvahy pripomienky ostatných členských štátov viažuce sa k návrhu EfA, porovnať ich s pripomienkami SR a reflektovať ich v pripomienkach v rámci jednotlivých kapitol EfA. 

6.  Prehľad prinesenej dokumentácie
Dokumentácia zo zasadnutia pracovnej skupiny a výboru je uložená na SĎVM MŠVVaŠ SR. 

7.   Prínos ZPC
 
Pracovný seminár poskytol prehľad o dosiahnutých výsledkoch realizácie PCŽV a MvA v rámci EÚ za rok 2010, ako aj možnosť porovnania skúsenosti a problematických oblastí v SR s inými krajinami v rámci uskutočňovaných sekundárnych kontrol. Účasť na stretnutí a informácie získané na zasadnutí sú veľmi dôležité pre  prípravu Vyhlásení záruky (DoA) za rok 2011 a ročnej správy NK za Program celoživotného vzdelávania a za program Mládež v akcii. 

8.  Spôsob zverejnenia výsledkov

Správa zo ZPC bola zaslaná sekcii medzinárodnej spolupráce MŠVVaŠ SR, ktorá ju zverejní na internetových stránkach MŠVVaŠ SR.
Súhlasím so zverejnením správy na internete.

Dátum: 23. 1. 2012

Správu vypracovala:     Daniela Lehocká 
                                   
Správu schválila:

Eva Masárová, riaditeľka odboru mládeže a komunitárnych programov