Title: Zxczxc
Author: Karol Bergmann
Last saved by: zuzana.krajcovicova
Company: FEI

Správa zo zahraničnej pracovnej cesty
1.  Účastník ZPC:
Meno, priezvisko, titul: Zuzana, Krajčovičová, Mgr.
Organizácia: Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR, sekcia vysokých škôl, odbor vysokoškolského vzdelávania
Funkcia: štátny radca
Znalosť jazykov: anglický, nemecký
2.  Zahraničná pracovná cesta:
Štát, mesto, vykonaná v dňoch: Švédsko, Lund 14. – 16. 12. 2011
Prijímajúca organizácia: Lund University
Účel cesty: konferencia Stratégia internacionalizácie vysokých škôl
Spôsob financovania: cestovné náklady, ubytovanie a stravovanie z rozpočtu ministerstva
3.  Rámcový program pobytu:
14. 12. 2011 o 16:00 registrácia účastníkov
15. 12. - 16. 12. 2011 konferencia
4.  Stručný priebeh rokovaní:
Konferenciu na pôde Lund University organizovala Nordic University Association (NUS) s Nordic Association of University Administrators (NUAS) a programom OECD Institutional Management in Higher Education (IMHE). Konferencia sa zaoberala niektorými problémami, ktorým čelia univerzity a vlády v dôsledku rastúcej internacionalizácie vysokoškolského vzdelávania po celom svete. 

Účastníkov konferencie privítal prorektor Lund University Per Eriksson. Úvodné slovo mal Peter Honeth, štátny tajomník Ministerstva školstva a výskumu v Švédsku. Prvú prezentáciu mal Ole Petter Ottersen, rektor Univerzity v Oslo v Nórsku o globálnych trendoch a výzvach. Zdôraznil prepojenie internacionalizácie a globalizácie, potrebu pripravovať študentov pre globálny trh, to že vysoké školstvo zažíva najväčšie zmeny v našej histórii. Internacionalizácia nie je novým výmyslom, už Bolonská univerzita pred 900 rokmi začala s výučbou rímskeho práva pre študentov z celej Európy. 

Nasledoval panelová diskusia na tému Internacionalizácia v Európe i mimo nej. Tracey Wilen-Daugenti, generálna riaditeľka Apollo Research Institut poukázala na zmeny v spoločnosti, na zmenu postavenia ženy v spoločnosti, na vývin technológií. Stále menej a menej ľudí pracuje manuálne, ľudský vek sa predlžuje, a tým rastie aj potreba vzdelávania, ľudia potrebujú viac vedomostí a zručností. Francisko Marmolejo, výkonný riaditeľ CONAHEC (Consortium for North American Higher Education Collaboration) prízvukoval dôležitosť výskumu. Seeram Ramakrishna, viceprezident National University of Singapore mal zaujímavý príspevok o skúsenostiach a perspektívach v Ázii, kde počet zahraničných študentov vzrástol až o 20% a v súčasnosti evidujú až 5 miliónov zahraničných študentov. So zvyšujúcimi príjmami sa menia aj priority ázijských rodín, rastie dopyt po vzdelaní. Rastie význam súkromných nadácií a univerzít. No zároveň sú postavení pred nové výzvy, ako sa vyrovnať s nedostatočným chápaním kultúry, zvykov a právneho systému. Eva Akesson, prorektorka Lund University hovorila o dôležitosti vzdelávacích inštitúcií v procese internacionalizácie. Vzdelávacie inštitúcie sú povolané robiť viac v tejto oblasti. Študenti sú naša budúcnosť, tí ktorí raz budú súčasťou vzdelávacích inštitúcií.

Konferencia pokračovala diskusiou pod názvom Výzvy internacionalizácie. Diskusia prebiehala v štyroch skupinách, z ktorých každá bola zameraná na nejakú z tém. Skupina pod názvom - vládna politika a inštitucionálne praxe bola zameraná hlavne na motiváciu k internacionalizácii. Diskusiu viedla Asa Petri z Ministerstva školstva a výskumu v Švédsku. Diskutujúci Gail Bowkett (Association of Universities and Colleges of Canada), Ingrid Elam (Malmo University) a Jason Lane (State University of New York at Albany) prezentovali svoje skúsenosti, názory a postrehy. Snažili sa nájsť odpovede čo môžu urobiť vlády, ministerstvá, univerzity pre zlepšenie internacionalizácie. Bola zdôraznená dôležitosť komunikácie medzi dotknutými stranami. Pozornosť bola upriamená na dôležitosť vzdelania a na potrebu zvýšenia kvality vysokoškolského vzdelávania. Na zvýšenie kvality školy potrebujú financie, a tých je nedostatok. Nedostatok financií brzdí vzdelávanie a výskum. Treba chápať vzdelanie ako niečo s čím máme povinnosť sa podeliť. Vlády a ministerstvá majú byť aktívne v stratégii internacionalizácie, otvorené uznávaniu kvalifikácií a napomáhať internacionalizácii aj výmenou skúseností v tejto oblasti.

Popoludní sa konferencia venovala téme hodnotenia internacionalizácie. Diskusiu moderoval Fabrice Hénard (OECD). Uwe Brandenburg (CHE Consult) predstavil projekt realizovaný za finančnej podpory Európskej komisie o ukazovateľoch slúžiacich na zmapovanie a vyprofilovanie internacionalizácie vysokých škôl. V rámci problematiky internacionalizácie zdôraznil jej dôležitosť, ale aj to, že by nemala byť považovaná za cieľ sama o sebe. Treba ju chápať ako účinný nástroj na dosiahnutie iných cieľov. V rámci projektu bol vyvinutý IMPI toolbox s cieľom pomôcť používateľom pochopiť rôzne aspekty internacionalizácie. Môže pomôcť vysokým školám zlepšiť kvalitu vzdelávania, výskumu, zviditeľniť sa, pripraviť študentov a zamestnancov pre interkultúrne a globálne/ medzinárodne orientované prostredie. Bližšie informácie o projekte sú na webovej stránke www.impi-project.eu. Irina Ferenczy (ACA – Academic Cooperation Association) oboznámila prítomných s porovnávacou štúdiou na európskej a národnej úrovni, politiky a praxe v akademickej mobilite. Štúdia bola financovaná z projektu Erazmus, prieskum sa uskutočnil v 32 krajinách Európy a hodnotí mobilitu veľmi pozitívne. Madeleine Green (IAU- International Association of Universities) informovala o globálnom prieskume v oblasti internacionalizácie vysokých škôl. Nastali zmeny v chápaní internacionalizácie. Internacionalizácia sa nezameriava len na partnerstvo, etické správanie, cezhraničné vzdelávanie. Je potrebné prehodnotenie programu úloh internacionalizácie. Internacionalizácia nie je cieľom ani trhom, ale zdieľaním a cestou ku kvalite. Marijke Wahlers (HRK – German Rectors’ Conference) oboznámila prítomných s auditom HRK „Internacionalizácia univerzít“, ktorý ponúka nemeckým univerzitám nezávislé systematické poradenstvo a ďalší rozvoj procesu internacionalizácie. Audit hodnotí aktuálnu úroveň internacionalizácie univerzity, napomáha identifikovať a definovať ciele univerzity v oblasti internacionalizácie a napomáha aj v rozvoji inštitucionálnej stratégie internacionalizácie. Zároveň poskytuje poradenstvo a individuálny prístup založený na skutočných potrebách. Audit trvá približne 12 mesiacov. Prináša pohľad na silné a slabé stránky univerzity. Audit bol vykonaný na 18 nemeckých vysokých školách, ďalších 120 nemeckých vysokých škôl prejavilo záujem zúčastniť sa projektu, a preto bude naďalej pokračovať. Marijke Wahlers poukázala nato, že univerzity sú nadnárodné subjekty vo všetkých dimenziách svojej činnosti. Univerzity sú kreatívnou časťou svetovej akademickej komunity. Len internacionalizované univerzity budú schopné splniť očakávania spoločnosti, aktívne ovplyvňovať proces globalizácie a zaručiť svoju vlastnú konkurencieschopnosť. 

Po prestávke nasledovala diskusia pod názvom Učenie a vyučovanie v čase internacionalizácie. Na úvod Peder Ostergaard, prodekan pre vzdelávanie (Faculty of Business and Social Services, Aarhus University, Denmark) predstavil účastníkom konferencie video, v ktorom študenti z rôznych krajín prezentovali svoje očakávania a skúsenosti z mobility. Všetci študenti hodnotili mobilitu pozitívne. Ocenili nielen vzdelávanie, ale aj spoznanie nových ľudí, spoznanie samého seba, zoznámenie sa s novou kultúrou a  zlepšenie jazykových znalostí. 

Nasledujúci deň pokračovala konferencia blokom diskusií pod názvom Výzvy internacionalizácie 2. Diskusie rovnako ako predchádzajúci deň prebiehali v štyroch skupinách, z ktorých každá bola zameraná na nejakú z tém. Skupina pod názvom - vládna politika a inštitucionálne praxe bola zameraná na bariéry v internacionalizácii. Diskusiu viedla Marijke Wahlers (HRK – German Rectors’ Conference). Marzia Foroni (Ministry of Education, University and Research, Italy) zdôraznila, že internacionalizácia nie je len vecou ministerstiev, ale predovšetkým univerzít. Za bariéru považuje nedostatok financií, ktoré prerozdeľuje ministerstvo, čo ovplyvňuje plánovanie aktivít internacionalizácie. Treba bližšie špecifikovať problémové oblasti, čo uľahčí financovanie. Je podľa nej potrebné zlepšiť spoluprácu medzi univerzitami a inštitúciami. Moshe Amir (Ben-Gurion University of the Negev, Israel) poukázal na bariéry internacionalizácie v Izraeli. Izrael nie je členom EÚ, nie je jedným z 47 členov Rady Európy, nemá záväzok k Bolonskej deklarácii. Napriek tomu sú vysoké školy motivované k internacionalizácii, ktorá je pre ne zdrojom príjmov. Prekážkami internacionalizácie v Izraeli sú absencia vízie a smeru, nedostatok strategického plánovania, politiky a nedostatočné znalosti, povedomie a porozumenie na úrovni vedenia inštitúcie o Boloni, internacionalizácii a následná nedostatočná angažovanosť. Marietta Spiekerman-Middelplaats (Delf University of Technology, The Nederlands) vidí prínos internacionalizácie v budovaní európskeho občianstva a globálnej zodpovednosti. Internacionalizácia mení postoj  ľudí k Európe, k svetu. Učí nás povýšiť globálny záujem nad náš vlastný.

Na koniec konferencie sa uskutočnila panelová diskusia, kde boli prezentované závery z konferencie.
5.  Odporúčané závery:
- naďalej aktívne pokračovať v internacionalizácii,
- klásť dôraz na zlepšenie kvality vzdelávania, aj prostredníctvom hodnotenia kvality vysokých škôl,
- podporovať mobilitu študentov, pedagogických zamestnancov a výskumných pracovníkov,
- zlepšiť informovanosť zúčastnených aktérov internacionalizácie a podieľať sa na výmene skúseností v tejto oblasti.

6.   Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia
Dokumentácia   je uložená na odbore vysokoškolského vzdelávania.

7.   Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC
	Táto pracovná cesta bola pre mňa veľmi prínosná z hľadiska získania cenných informácií z oblasti internacionalizácie vo svete. Získané informácie je možné využiť z hľadiska predpokladaných aktivít sekcie vysokých škôl pri príprave stratégie internacionalizácie vysokých škôl. Nadviazanie kontaktov s predstaviteľmi štátnej správy a univerzít vytvorilo vhodné podmienky na ďalšiu spoluprácu a výmenu skúseností v tejto oblasti.
8.    Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií
Súhlasím so zverejnením správy na internete
Správu vypracovala: Zuzana Krajčovičová
Dátum: 29. 12. 2011
Správu schválil:  prof. Ing. Peter Plavčan, CSc.
 
Poznámka:
Správu zo ZPC je potrebné vypracovať do 10 dní od jej ukončenia a v papierovej aj elektronickej forme predložiť na Sekciu medzinárodnej spolupráce MŠVVŠ SR.