Title: Príloha č
Author: vladimir.blaho
Last saved by: slavka.lukacova
Company: Infovek

Správa zo zahraničnej pracovnej cesty 

1. Účastník ZPC:

Titul, meno a priezvisko:   	Mgr. Slavka Lukáčová
Pracovisko:                         	OOPVZ ORP SŠFEÚ, MŠVVaŠ SR, Stromová 1, 813 30 Bratislava
Pracovné zaradenie:         	hlavný štátny radca
Funkcia:			manažér programovania
Znalosť jazykov:                	AJ, FJ

2. Zahraničná pracovná cesta:

Štát:                                     	Poľsko
Mesto:                                 	Varšava 
Vykonaná v dňoch:             	29.09. – 30.09.2011
Prijímajúca organizácia:    	Ministerstvo regionálneho rozvoja, Poľsko
Účel cesty:                   	Účasť na konferencii „Teritoriálny rozmer ESF“ 
Spôsob financovania:          	Vreckové, stravné hradilo MŠVVaŠ SR. Cestovné a ubytovanie hradila prijímajúca strana.

3. Rámcový program pobytu:

29.09.2011	07:30		Odchod z Bratislavy
	11: 05		Príchod do Varšavy
	13:00 – 17:00	Účasť na konferencii

30.09.2011	10:00 – 16:00	Účasť na konferencii
	19:50		Odchod z Varšavy
	22:30		Príchod do Bratislavy

4. Stručný priebeh rokovaní, resp. študijného pobytu:
29.9.2011 
Konferenciu otvorila svojím príhovorom poľská ministerka regionálneho rozvoja Elzbieta Bienkowska. Vyzdvihla, že teritoriálny rozmer bol zdôraznený už v Lisabonskej zmluve. Predstavuje výzvu pre ESF a zároveň prioritu poľského predsedníctva. Informovala zúčastnených, že základným dokumentom pre úspešný priebeh konferencie je tzv. issue- paper pripravený odborníkmi OECD v spolupráci s predstaviteľmi ministerstva regionálneho rozvoja, ktorý bol zároveň distribuovaný všetkým účastníkom. Cieľom konferencie je teda odborná diskusia, ktorá by odhalila praktické riešenia tejto otázky. Jednotliví účastníci vo svojich príspevkoch budú prezentovať rôzne prístupy. 
Nasledoval príhovor komisára pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a inklúziu, László Ándora, ktorý v úvode ocenil aktivitu poľského predsedníctva a vyzdvihol prínos 2 podujatí, ktoré sa konali počas predsedníctva v Gdaňsku a ktorých závery boli užitočným prínosom pri tvorbe nových nariadení. Na margo nových nariadení uviedol, že sfinalizovaný text by mal budúci týždeň (40. týždeň) zaslaný Európskej komisii a Parlamentu.
2 kľúčové princípy návrhov Komisie:
1)	Investovať viac do ľudí
2)	Investovať lepšie
V rámci prvého princípu je ESF hlavným nástrojom na zvýšenie zamestnanosti, cieľom je vymaniť 20 miliónov ľudí z chudoby (alebo ohrozenia chudobou). Cieľom je takisto zredukovať počty žiakov predčasne odchádzajúcich zo škôl a zvýšiť počet absolventov VŠ vzdelávania (indikátory stanovené v rámci stratégie EÚ 2020). 
Investovať lepšie znamená investovať do správnych priorít. Členské štáty a regióny budú musieť koncentrovať zdroje na limitovaný počet priorít. Výber priorít by mal korešpondovať s Národným programom reforiem. Efektívnosť by sa mala zvýšiť prostredníctvom spoločného systému kondicionalít. Zjednodušený systém dosahovania výsledkov bude znamenať aj zjednodušený systém preplácania výdavkov. Nový legislatívny rámec by mal zabezpečiť lepšiu koordináciu medzi ESF a ďalšími nástrojmi, malo by dôjsť k zníženiu oblastí, ktoré nie sú financované, alebo by sa malo zamedziť prekrývaniu financovania rovnakých oblastí. Členský štát si môže vybrať či chce implementovať viac-cieľový program na národnej a/ alebo regionálnej úrovni.
Teritoriálna dimenzia znamená, že výzvy sú viac komplexnejšie, dochádza k súťaživosti skôr medzi  regiónmi ako medzi členskými štátmi. Teritoriálna dimenzia je ale zároveň v centre kohéznej politiky, čo znamená, že programy sú robené na mieru regionálnym potrebám. Je potrebné facilitovať iniciatívy vychádzajúce z komunít. 
Nasledoval príhovor Mercedes Bresso, prezidentky Výboru regiónov, ktorá vo svojom tele-príhovore uviedla príklad svojej rodnej krajiny, Talianska, ktoré regionalizovalo prípravu  svojich operačných programov. Hovorila o troch „K“ – kooperácia, koordinácia a akceptovanie nových kompetencií.
Nasledovala panelová diskusia, ktorej sa zúčastnili Ian Bergg, z London School of Economics, Sergio Arzeni z OECD, Luca Visentini z ETUC (European trade union confederation) a Andriana Tosheva z DG EMPL. Prvou otázkou pre diskutérov bolo či a prečo je potrebný teritoriálny prístup? Ian Bergg sa vyjadril, že ho nemožno ignorovať, nakoľko je to v Zmluve (Lisabon). Otázne je ako nahradiť princíp „one size fits all“ ktorý bol zavedený zo začiatku, ale teraz sa ukazuje, že rôzne oblasti majú rôzne problémy (vysoká nezamestnanosť mladých v Španielsku, v iných krajinách sú zase zasiahnuté nezamestnanosťou vybrané sektory). Je potrebné zladiť niekoľko úrovní: čo sa dá urobiť na národnej a na regionálnej úrovni? Záverom zdôraznil, že geografia rozhoduje, čiže územný rozmer musí byť bratý do úvahy. Vyzdvihol najmä budovanie kapacít, vzájomné učenie sa a šírenie dobrej praxe.
Druhý diskutujúci, Sergio Arzeni takisto povedal, že problémy sa líšia od jednotlivých regiónov, dodal ale, že nerozhoduje len geografia, ale aj kultúra. Zameral sa najmä na zlepšovanie vzdelávacích mechanizmov, osobitne vypichol problém, keď v malých firmách neexistujú vnútorné vzdelávacie systémy, je potrebná väčšia flexibilita. Poukázal na to, že ESF by sa malo viac využívať na budovanie kapacít. Potrebné sú nielen finančné zdroje, ale aj kompetentní profesionáli. 
Luca Visentini z ETUC sa zameral na problematiku teritorilizácie z pohľadu sociálnych partnerov. Skutočnosť, že je 23 miliónov ľudí nezamestnaných si vyžaduje aktívne opatrenia. ESF podľa neho nepostačuje a rozpočet EÚ by mal byť celkovo posilnený. ESF by sa mal zamerať na boj s ekonomickou krízou (zabezpečiť viac pracovných príležitostí a podporovať ľudí, ktorí o prácu prišli). ESF je jediný fond, ktorý pracuje priamo so zamestnancami. ETUC je takisto za zaradenie Global adjustment fund do ESF. ETUC je ostro proti finančným sankciám, o ktorých sa hovorí v súvislosti s kondicionalitami a nedosiahnutím stanovených výsledkov. Takisto zastáva názor, že sociálni partneri by mali mať prístup k technickej pomoci. 
Adriana Tosheva sa zamerala najmä otázku, ktoré mechanizmy sú užitočné pri implementácii a v nadväznosti na to vyzdvihla najmä potrebu rovnováhy. Rôzne prístupy viedli v rôznych krajinách k iným výsledkom. Teritoriálny prístup pri ESF vyzdvihla najmä tomu, že na nižšej úrovni je lepšie chápanie kontextu a potrieb, takisto zapojenie občianskej spoločnosti je lepšie. Z hľadiska manažmentu uviedla, že 77 zo 107 operačných programov je manažovaných na regionálnej úrovni.  
V rámci diskusie bol zaujímavý príspevok zástupkyne CZ, ktorá reagovala na pripravovaný koncept orientovaný na výsledky a spýtala sa – vzhľadom na pokročilý čas – na prípravu tzv. Road map pre členské štáty, pretože napriek prebiehajúcim diskusiám členské štáty nie sú ešte pripravené na zmenu, ktorú bude orientácia na výsledky znamenať, hlavne z hľadiska auditu. Bola uistená, že na októbrovom zasadnutí technickej pracovnej skupiny pre ESF bude prezentovaný plán na najbližšie 2 roky, čo sa týka prípravy nového obdobia.
30.9.2011
Konferencia pokračovala na druhý deň dvomi blokmi diskusií. Prvá sa venovala otázke, ako dosiahnuť plánované ciele prostredníctvom teritorilizácie? Diskusie sa zúčastnili Thomas Bender, DG EMPL, Paulo Areosa Feio z portugalského NSFR observatória a Michal Olszewski, mesto Varšava (mestské zastupiteľstvo). Moderátorkou bola Agnieszka Chlon-Dominczak z Warsaw School of Economics. Thomas Bender vo svojom príspevku uviedol, že teritorilizácia by mala byť nástrojom dosahovania cieľov, nie cieľom samotným. Podľa jeho názoru ESF nie je len národným nástrojom, ale aj regionálnym a lokálnym. Ex-post evaluácia ukázala, že chýba strategická vízia. Zdroje by mali byť orientované na výsledok. Nedá sa povedať, že by určitý mechanizmus, nastavenie fungovalo všade. Pokiaľ má teritorilizácia fungovať, musí byť tento princíp prítomný už v procese prípravy. Členské štáty by mali byť povinné identifikovať svojej územné špecifiká vopred. Čo sa týka implementácie, v rôznych členských štátoch sú rôzne prístupy, ale možno povedať, že vo federalizovaných ČŠ sú implementované väčšinou regionálne operačné programy. Spomenul napr. TEP v Rakúsku (teritoriálne pakty zamestnanosti). Ďalej sa pozastavil nad postavením hlavných miest, ktoré sú často v inej (aj ekonomickej) situácii ako zvyšok regiónu. Je lepšie zohľadniť ich potreby prostredníctvom regionálneho OP? Z jeho pohľadu je teritorilizácia funkčná pre znevýhodnené cieľové skupiny a aktívnu inklúziu. 
Podľa Paulo Areosa Feio z portugalského NSFR observatória nie je dôležité, či bude implementovaný národný alebo regionálny program a či bude financovaný z jedného alebo viacerých fondov, všetky tieto prístupy fungujú. Dôležitý je vysoká úroveň flexibility. Na problematike celoživotného vzdelávania ukázal nastavenie programu v Portugalsku. Nastavenie politiky prebieha na národnej úrovni, implementácia potom na regionálnej až lokálnej. Osobitne vyzdvihol úlohu ESF pri budovaní kapacít a vzájomnom učení. 
Michal Olszewski sa vo svojom príspevku zameral na to, čo potrebujú mestá, resp. metropoly. Apeloval najmä na lepšie zapojenie miest pri plánovaní aj pri samotnej implementácii. Poukázal na fakt, že z 3143 udelených grantov len 143 bolo pre mesto Varšava aj keď vo Varšave žije 30-40% populácie, koncentruje sa tu nielen zamestnanosť, ale aj problematické oblasti. Tiež zdôraznil potrebu flexibility (najmä pri rozpočte) nakoľko medzi podaním žiadosti a začatím implementácie prebehne aj rok, počas ktorého sa môžu podmienky zmeniť, mesto potom nedokáže častokrát flexibilne reagovať na požiadavky svojich občanov. Zasadil sa za globálne granty pre mestá, ako príklad uviedol mesto Londýn, ktoré implementuje OP z ESF. Vyjadril výhrady k tomu, že mestá nebývajú prizývané k diskusii o územnom rozvoji napriek tomu, že sa ich to priamo dotýka. 
Poobedný blok bol venovaný teritoriálnej distribúcii pri vzdelávaní a celoživotnom vzdelávaní. Diskusie sa zúčastnili Michal Federowicz zo Vzdelávacieho inštitútu, Poľsko, Vojciech Szajnar z Agentúry pre vzdelávanie v podnikoch a Monika Wozniak z Komenského nadácie pre rozvoj detí. Moderátorkou diskusie bola Cristina Fernandez Martinez z OECD. Moderátorka vo vlastnej prezentácii uviedla niektoré hlavné zistenia OECD v rámci štúdie pripravenej pre potreby konferencie. Podľa zistení OECD treba viac pozornosti venovať vzdelávaniu v ranom detstve. Ďalej sa venovala vzdelávaniu dospelých v rámci podnikov. Štúdia OECD ukázala, že v podnikoch s viac ako 1,000 zamestnancami je skoro 100% účasť na vzdelávaní, v malých podnikoch s 10-19 zamestnancami je to len polovica. 80% takéhoto vzdelávania tvorí tzv. in-house training, čiže vzdelávanie poskytnuté v rámci vnútorných zdrojov (aj čo sa týka kapacít).
Michal Federowicz sa vo svojom príspevku zamýšľal najmä nad dosiahnutím synergie medzi rôznymi úrovňami. V Poľsku školská reforma prebieha už 20 rokov. Hlavnou témou je decentralizácia, napriek tomu koordinácia na centrálnej úrovni zostáva silná. Prieskum potrieb ale prebieha na lokálnej úrovni.
Vojciech Szajnar hovoril o nízkej účasti Poliakov na celoživotnom vzdelávaní. V meraní, kde sa zisťovala účasť opýtaných na vzdelávacej aktivite za posledné 4 týždne, len 4,2% Poliakov sa takejto aktivity zúčastnilo. Pri prieskume o účasti za posledných 12 mesiacov to bolo len 13%. Dôvodom môže byť presvedčenie ľudí, že pre svoju prácu majú dostatočné kompetencie. Úlohu môže zohrať aj typ zamestnávateľa – ak ide o rozvíjajúcu sa firmu, pravdepodobne bude investovať do svojich zamestnancov, naopak stagnujúca firma nie. Ďalej zo štatistík vyplynulo, že vzdelávania sa zúčastňuje až 42% VŠ vzdelaných ľudí. Zamyslel sa aj nad prínosom neformálneho vzdelávania vo voľnom čase, na vlastnom príklade uviedol ako takéto neformálne získanie vedomostí môže mať významný vplyv na prácu. Hovoril aj o prístupe firiem, ktoré hľadajú na pozíciu „hotového kandidáta“ bez toho, aby zamýšľali investovať do jeho vzdelávania. V čase krízy sa firmy snažili nájsť najlacnejších dodávateľov, ale pri vzdelávaní to bolo zrejme na úkor poskytnutej kvality. 
Monika Wozniak sa venovala vzdelávaniu detí v odľahlých oblastiach. Najprv uviedla argumenty prečo investovať do vzdelávania detí:
1)	Ide o kľúčovú dobu rozvoja – intelektuálna kapacita sa vyvíja do 5 r. veku;
2)	Zrovnoprávnenie vzdelávacích možností  - znižuje sa počet detí ohrozených sociálnou exklúziou;
3)	Príprava do školy – zvyšuje efektívnosť formálneho vzdelávania;
4)	Aktivácia mladých ľudí v odľahlých regiónoch – aktivácia matiek.
5 podmienok úspešného vzdelávania:
1)	Pretavenie do miestnych potrieb – zainteresovanie miestnych úradov, rodičov, učiteľov;
2)	Spoľahlivé spolufinancovanie;
3)	Otvorenosť voči učiteľom a posilnenie ich kompetencií;
4)	Aktivizácia rodičov;
5)	Legislatívne podmienky, ktoré umožnia prispôsobenie vzdelávania miestnych potrebám.
Výzvou je rozbehnúť niečo v oblasti, kde sa doteraz nerobilo vôbec nič.

Zhrnutie:
V rámci záverečných zhrnutí so svojimi príspevkami vystúpili Pervenche Beres z Európskeho parlamentu, Lenia Samuel z Európskej komisie a Marceli Niezgoda, štátny tajomník ministerstva regionálneho rozvoja. Hlavné tézy z prejavu P. Beres sa týkali podpory Európskeho sociálneho fondu, pričom netreba stratiť z dohľadu špecifickosť ESF a tými sú ľudia. Vyzdvihla aj koncentráciu priorít, ktorá povedie k vyššej efektivite. Na margo teritoriality poznamenala, že žiadna z politík nemôže existovať bez teritória, územia, na ktorom sa implementuje. Takisto poukázala na potrebu konať lokálne a zohľadňovať lokálne špecifiká. Lokálni hráči najlepšie poznajú miestne problémy. Negatívom je potom riziko, že pri koncentrácii na lokálne problémy stratíme z dohľadu strategické smerovanie. Stratégiu určuje EÚ2020. 
Lenia Samuel z toho, čo odznelo počas konferencie vyvodila 3 závery:
1)	Teritorilizácia nie je cieľ, ale prostriedok, nástroj na dosahovanie daných cieľov;
2)	Nakoľko 27 členských štátov malo rôzne štartovacie línie, nie je možné uplatniť na všetkých jeden model (každý štát sa musí rozhodnúť ako ďaleko chce pri teritorilizácii zájsť);
3)	Nový rámec pre nasledovné programové obdobie by mal teritorilizáciu uľahčiť.
Marceli Niezgoda v závere už len poďakoval zúčastneným za plodnú diskusiu.

5. Odporúčané závery:

Naďalej sa aktívne zúčastňovať obdobných konferencií využiteľných pri príprave nového programového obdobia 2014-2020.

Z:   SŠFEÚ                                                                                           T: priebežne  
                                 
6.   Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia

Dokumentácia prinesená zo ZPC je k dispozícii u účastníka ZPC Mgr. Slavky Lukáčovej. 
Správa zo ZPC je zverejnená na internetovej stránke MŠVVaŠ SR a v rámci odboru riadenia programov, oddelenia pre operačný program Vzdelávanie je správa zverejnená v rámci zdieľaného adresára odboru. Prezentácie z konferencie sú uverejnené na stránke http://www.mrr.gov.pl/konferencje/esfconference/esf_conference/Strony/PapersandPrezentations.aspx.

7.   Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC

Účasť na konferencii umožnila získať nové informácie, pohľady a vízie ohľadom nastavenia nového programového obdobia 2014-2020, ktoré umožnia pripravovať kvalitnejšie podklady k návrhom nariadení nového programového obdobia. 
8.    Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií

Výsledky ZPC budú prezentované na najbližšej porade oddelenia pre OPV.

Súhlasím so zverejnením správy na internete.

Správu vypracoval: 
Mgr. Slavka Lukáčová 

Dátum: 06.10.2011

So správou súhlasí: 
PhDr. Martina Šimová, VOOPVZ 
RNDr. Dušan Hudec, RORP

Správu schválil: 
Mgr. Roderik Klinda, GR SŠFEÚ