Správa zo zahraničnej pracovnej cesty 

1. Účastník ZPC:

Titul, meno a priezvisko:   	Mgr. Slavka Lukáčová
Pracovisko:                         	OOPVZ ORP SŠFEÚ, MŠVVaŠ SR, Stromová 1, 813 30 Bratislava
Pracovné zaradenie:         	hlavný štátny radca
Funkcia:			manažér programovania
Znalosť jazykov:                	AJ, FJ

Titul, meno a priezvisko:   	Mgr. Veronika Paľková
Pracovisko:                         	OOPVZ ORP SŠFEÚ, MŠVVaŠ SR, Stromová 1, 813 30 Bratislava
Pracovné zaradenie:         	hlavný štátny radca
Funkcia:			manažér programovania
Znalosť jazykov:                	AJ, NJ

2. Zahraničná pracovná cesta:

Štát:                                     	Maďarsko
Mesto:                                 	Budapešť  
Vykonaná v dňoch:             	26.05.2011
Prijímajúca organizácia:    	Ministerstvo hospodárstva, Maďarsko
Účel cesty:                   	Účasť na konferencii „približovanie ESF k cieľom Európa 2020“
Spôsob financovania:          	Vreckové, stravné hradilo MŠVVaŠ SR. Cestovné účastníkov hradí prijímajúca strana.

3. Rámcový program pobytu:

26.05.2011	05:53		Odchod z Bratislavy
	09:00 – 17:00	Účasť na konferencii
	22:46		Príchod do Bratislavy
	
4. Stručný priebeh rokovaní, resp. študijného pobytu:
 Konferenciu otvoril svojím príhovorom maďarský minister pre zamestnanosť Sándor Czomba. Vo svojom príhovore informoval zúčastnených o tom, že počas maďarského predsedníctva sa uskutočnilo viacero konferencií zameraných na mládež, ale upozornil, že na trh práce sa treba zameriavať bez obmedzovania sa na vek. Vyzdvihol potrebu efektívnych nástrojov potrebných na predpovedanie potrieb trhu. Osobitne vyzdvihol iniciatívu EK Nové zručnosti pre nové miesta (New skills for new jobs). Kľúčovou podmienkou je, aby bol pracovný trh otvorený pre všetkých. Nasledoval príhovor komisára pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a inklúziu, Lászlo Ándora, ktorý vo svojom vystúpení ocenil načasovanie konferencie nakoľko sa práve finalizujú návrhy nariadení pre ďalšie programové obdobie. Podľa jeho názoru ESF predstavuje kľúčový finančný nástroj. ESF prispieva ku všetkých 3 prioritným oblastiam Európy 2020, ktorými sú inteligentný rast, inkluzívny rast a udržateľný rast. ESF je jediný nástroj, ktorý investuje priamo ľudí, za rok sa 11 miliónov ľudí zapojilo do tréningov spolufinancovaných z ESF. ESF prispel k vzniku malých podnikov a pomohol zlepšiť problémy s likviditou počas krízy. Ďalším prínosom je šírenie inovatívnych prístupov. 3 hlavnými témami podľa komisára sú: 1) ESF by mal zostať súčasťou kohéznej politiky, ale je potrebné zjednodušovať pravidlá 2) zjednodušovanie je dôležité – ESF by mal byť viac orientovaný na výsledky 3) väčšia viditeľnosť – treba koncentrovať prostriedky tam kde sú najpotrebnejšie. Po vystúpení komisára nasledoval rozhovor medzi  zástupkyňami Business Europe Helenou Strigard (organizácia združujúca malé, stredné a veľké podniky v Európe) a ETUC  Claude Denagtergal (európska konfederácia odborových zväzov). Moderovala Anette Scoppetta z Centra pre sociálne inovácie. Išlo o diskusiu sociálnych partnerov týkajúcu sa viacerých oblastí zamestnávania a trhu práce. Najprv sa zaoberali otázkou vzdelávania. Zástupkyňa Business Europe zdôraznila, že až keď zapojíme zamestnávateľov do prípravy vzdelávania a tréningov, bude isté, že absolventi takéhoto vzdelávania sa uplatnia na trhu práce. Je treba uľahčiť partnerstvo medzi poskytovateľmi vzdelávania a zamestnávateľmi. Zástupkyňa ETUC  v tomto smere hovorila o zdieľanej zodpovednosti. Štát má zodpovednosť za vzdelávanie a podniky zodpovedajú za ďalšie odborné vzdelávanie. Ďalej sa zaoberali otázkou spoľahlivosti predpovedi situácie na trhu práce.  Podľa zástupkyne ETUC je zložité vytvárať predpovede, ak partneri (zamestnávatelia) nedoložia relevantné čísla (štatistiky). Zástupkyňa Business Europe znovu zopakovala argument o zapájaní zamestnávateľov do procesu tvorby vzdelávania, inak nedôjde k prieniku potrieb. Nasledovala otázka o spokojnosti s ESF: Podľa zástupkyne Business Europe sa treba viac orientovať na aktívne opatrenia, Európa 2020 je dobrým začiatkom, je potrebné aby členské štáty pokračovali v tom čo EU2020 navrhuje. Takisto vyzdvihla potrebu lepšieho prepájania ESF a ERDF. 
Po prestávke vystúpil Jean Francois Lebrun z DG EMPL, ktorý hovoril o agende Nové zručnosti pre nové miesta. Podľa neho majú byť fondy EÚ adaptované na nové výzvy. Aby sme dosiahli ciele EÚ 2020, musíme zapojiť do pracovného trhu čo najviac ľudí (podľa jeho názoru na dosiahnutie cieľa v oblasti výskumu a vývoja je potrebné zapojiť 1 milión vedcov).  Upozornil na skutočnosť, že sa dramaticky zvýšila miera nezamestnaných medzi mládežou, pričom pred krízou bola v tejto oblasti skôr priaznivá situácia. Na druhej strane sa ročne „stráca“ časť pracovnej sily kvôli demografickému vývoju (obyvateľstvo starne) a treba financovať dôchodky. Prioritou je teda vytvárať nové pracovné miesta. V rámci agendy nové zručnosti pre nové miesta sú 4 kľúčové oblasti, na ktoré sa treba zamerať: 1) lepšie fungovanie európskych pracovných trhov a flexi-istota, 2) správne zručnosti pre správne miesta, 3) zlepšovanie kvality práce a pracovných podmienok a 4) vytváranie nových miest.  Čo sa týka kvalifikácie, na jednej strane máme vysokú nezamestnanosť, ale na druhej je veľa neobsadených miest práve kvôli chýbajúcej kvalifikácii. Odhaduje, že len tretina populácie má adekvátnu kvalifikáciu pričom nové miesta si často vyžadujú vyššiu kvalifikáciu. Do roku 2020 si bude 35% miest vyžadovať vysokú kvalifikáciu. Upozornil na potrebu uznávania kvalifikácie z neformálneho vzdelávania. 
Ďalšou v poradí bola prezentácia Aleny Zukersteinovej z Cedefop, ktorá vo svojom príspevku hovorila o „ponuke a dopyte“ zručnosti v Európe a o predpovedaní možností vývoja trhu. Predpovede môžu iba ponúknuť scenáre vývoja na základe analýzy dát, môžu podnietiť diskusiu o možnom vývoji ale nemôžu poskytnúť presné čísla pre detailné plánovanie. Cedefop sa pokúsil o predpovedanie zručností, ktoré budú potrebné v Európe. Išlo o predpovede na rok 2010, ktoré boli následne v 2011 revidované. Po vylepšení metód plánujú publikovať obdobné predpovede každé 2 roky. Vo svojom príspevku potvrdila niektoré vyjadrenia predchádzajúceho prednášajúceho, konkrétne o potrebe vysokej kvalifikácie pre miesta do  roku 2020 (najvyšší dopyt bude po vyššej kvalifikácii). Takisto potvrdila starnutie populácie na trhu práce. Podľa jej odhadu len 20% populácie má adekvátnu kvalifikáciu pre svoje zamestnanie (podľa Lebruna 30%).
Nasledovala prezentácia Dries Vangenechten z Belgicka, ktorý predstavil bruselské Observatórium pre zamestnanosť. Toto observatórium bolo vytvorené v roku 1995 a je spolufinancované z ESF. Hovoril o nesúlade medzi ekonomickým a sociálnym vývojom: 10% belgickej populácie žije v Bruseli, ale je tam 16% všetkých pracovných miest. 53% miest je obsadených vysoko kvalifikovanými pracovníkmi. V Bruseli je vysoká miera nezamestnanosti medzi mládežou (cez 30% čo dvojnásobne prekračuje EÚ priemer) a tiež je vysoká miera nezamestnanosti medzi nízko kvalifikovanými pracovníkmi. Takisto je vysoká miera dlhodobo nezamestnaných (až 60% z tých čo hľadali prácu v roku 2010). Nakoľko ide o multi-kultúrne mesto, nezanedbateľným problémom je diskriminácia. Úlohou observatória je analyzovať vývoj a trendy v zamestnanosti  a nezamestnanosti v bruselskom regióne. V rámci prezentácie predstavil webstránku  IMT-B (Informácie o bruselskom pracovnom trhu – http://imtb.actiris.be). Vytvorilo ju observatórium v roku 2009 s cieľom centralizovať, integrovať a štrukturovať informácie o pracovných miestach a tréningoch/školeniach v Bruseli.
Nasledovala prezentácia maďarského zástupcu, ktorý hovoril o projekte ESF počas ktorého bola vytvorený webový informačný systém poskytujúci odhady vývoja  pracovného trhu. Porovnal ho s predpoveďami prezentovanými v rámci prezentácie Cedefop s tým, že maďarský systém ide viac do hĺbky (predpovede Cedefop sa týkali EÚ 27, maďarský systém sa zaoberá len maďarským trhom práce). Stránka poskytuje prehľad o ponuke a dopyte jednotlivých pozícií. Od júna do septembra bude prebiehať 3-mesačné testovanie.
Zástupkyňa Poľska Anna Nikowska prezentovala projekt „E-learning ako spôsob získania vedomostí“, ktorého cieľom je rozvoj ľudských zdrojov, regionálny rozvoj a v konečnom dôsledku prostredníctvom vzdelaných ľudí rozvoj ekonomiky krajiny. E- learningový portál vytvorený v rámci tohto projektu je najväčšou platformou v Poľsku a jednou z najväčších v Európe, má viac ako 100 000 registrovaných užívateľov. Ponúka 25 kurzov s viac ako 600 tréningovými hodinami napr. práva, manažmentu, podnikania, interpersonálnych zručností pre zamestnancov a tých, ktorí chcú začať podnikať. Podpornou činnosťou portálu je telefonické centrum a 12 tútorov, ktorí pracujú 6 dní v týždni. Medzi výhody portálu patria: je pomerne lacný, flexibilný, dáva možnosť zapojiť sa ľuďom kdekoľvek a kedykoľvek. Nevýhodou je, že portál využívajú predovšetkým mladí ľudia a ľudia s vyšším vzdelaním, vyžaduje tiež veľkú reklamnú kampaň.
Ďalšou prezentáciou bola prezentácia p. Dagmar Maur, ktorá prezentovala projekt realizujúci sa v Nemecku pod názvom „Rozvoj zručností a kompetencií znevýhodnených skupín“. Podkladom pre realizáciu tohto projektu bol vysoký prílev prisťahovalcov v rokoch 1990 – 2004. Imigranti sú často vysokoškolsky vzdelaní ľudia, ktorí však neovládajú nemecký jazyk a aj odborne sa potrebujú prispôsobiť nemeckému trhu práce a jeho požiadavkám. Cieľom projektu je teda pracovná integrácia nezamestnaných vysokoškolsky vzdelaných resp. aj pomoc pri ich prijatí na štúdium. Zameriava sa na prírodné vedy a technické smery, spolu ponúka 30 programov/oblastí. Projekt ponúka kurzy doplňujúceho odborného štúdia, jazykové všeobecné vzdelávanie, odbornú terminológiu ako aj školenie zamerané na mäkké zručnosti. Dĺžka trvania kurzov je determinovaná potrebami cieľovej skupiny, od 6 do 10 mesiacov. V roku 2010 sa zapojilo do projektu 979 účastníkov. Medzi problémové oblasti projektu patria: aj po ukončení zapojenia sa do projektu však pri imigrantoch zostáva problémom znalosť jazyka, podnikatelia často vyžadujú „hotových ľudí“ pripravených hneď vstúpiť na trh práce a potreby trhu práce málokedy korešpondujú s počtom nezamestnaných. 

5. Odporúčané závery:

Aktívne sa zúčastňovať konferencií a seminárov týkajúcich sa ESF a stratégie EÚ 2020, ktorá sa stala nosným pilierom kohéznej politiky a tvorí východiskovú bázu aj pre budúce programové obdobie. 
Z:   SŠFEÚ                                                                                           T: priebežne  
                                 
6.   Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia

Dokumentácia prinesená zo ZPC je k dispozícii u účastníka ZPC Mgr. Slavky Lukáčovej a Mgr. Veroniky Paľkovej. 

7.   Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC

Osobitným prínosom ZPC je možnosť výmeny a získania skúseností ostatných členských krajín v súvislosti s implementáciou pomoci zo štrukturálnych fondov EÚ, čo napomôže k stanoveniu priorít a oblastí podpory do budúceho programového obdobia.

8.    Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií

Výsledky ZPC budú prezentované na najbližšej porade oddelenia pre OPV.

Súhlasíme so zverejnením správy na internete.

Správu vypracoval: 
Mgr. Slavka Lukáčová 
Mgr. Veronika Paľková

Dátum: 09.06.2011

So správou súhlasí: 
PhDr. Martina Šimová, VOOPVZ 
RNDr. Dušan Hudec, RORP

Správu schválil: 
Mgr. Roderik Klinda, GR SŠFEÚ