(Návrh predložený UK Bratislava15.05.2012)
ŠTUDIJNÝ ODBOR
4.1.40  Geoinformatika

Geoinformatika je študijný odbor (ďalej len ŠO) zo sústavy študijných odborov, spravovaných Ministerstvom školstva SR, ako oblasť poznania (§ 50 ods. l zákona č. 131/2002 Z. z.), v ktorej absolvent študijného programu (§51 ods. l zákona č. 131/2002 Z. z.) nadobudne profesionálnu spôsobilosť / kompetenciu vykonávať svoje pôvodné povolanie. 

Identifikácia študijného odboru v štruktúre podľa § 50 ods. 5

Názov študijného odboru: 
Geoinformatika (anglický názov Geographic Information Science, Geoinformatics)

Stupne vysokoškolského štúdia, v ktorých sa odbor študuje, a štandardná dĺžka študijných programov pre tieto stupne vysokoškolského štúdia:
Študijný odbor Geoinformatika sa môže podľa Sústavy študijných odborov vydanej rozhodnutím Ministerstva školstva SR č. 0000/20xx-sekr. zo dňa xx. xx 2012 študovať v:
•	treťom stupni vysokoškolského štúdia (PhD.) so štandardnou dĺžkou študijných programov v dennej aj externej forme 4 roky.

Zdôvodnenie potreby: 
Geoinformatika je interdisciplinárne orientovaný geografický odbor zameraný na štúdium spracovania geografických informácií pomocou geografického informačného systému (GIS). Zameriava sa na tvorbu metód a nástrojov spracovania geografických informácií s využitím geopriestorových technológií od fázy ich zberu a uchovávania, cez priestorové analýzy, hodnotenie a modelovanie, až po kartografickú prezentáciu a vizualizáciu výsledkov. Výstupy geoinformatiky nachádzajú široké uplatnenie v mnohých iných vedných odboroch a aj v praxi. V praktickom uplatnení sa zvyšuje význam digitálneho spracovania a komunikácie geografickej informácie na internete, lokalizačných služieb na báze mobilných technológií, monitoringu životného prostredia a modelovania procesov prebiehajúcich v krajine. Uplatnenie absolventov je široké od verejného až po súkromný sektor. Neustále sa zvyšujúci záujem o výstupy geoinformatiky vytvára veľmi dobré podmienky pre rozvoj študijného odboru aj do budúcnosti, nakoľko môže výrazne prispievať k informatizácii rôznych spoločenských aktivít.

Podobné študijné odbory zahraničí: 
Napr. Česká republika – Přírodovedecká fakulta Univerzity Karlovy v Prahe, Univerzita Palackého v Olomouci, Vysoká škola báňská-Technická univerzita Ostrava, Rakúsko – Universität Salzburg, Nemecko – Universität Bonn, Westfälische Wilhelms-Universität Münster, Veľká Británia – University College London, University of Leeds, University of Edinburgh, University of Leicester, USA – University of California, Santa Barbara, University of Southern California, University of Arizona

Vymedzenie príbuzných študijných odborov a rozdielov medzi nimi: 
•	Geografia – reprezentuje širšie orientované štúdium s vyváženým zastúpením poznatkov o socioekonomickej a fyzickogeografickej sfére krajiny
•	Fyzická geografia a geoekológia - orientuje sa na fyzickogeografickú zložku krajiny
•	Humánna geografia – orientuje sa na poznávanie sociálnoekonomické javy v krajine
•	Regionálna geografia – je priestorovou syntézou fyzickej a humánnej geografie so zameraním na výskum regiónov
•	Geodézia a kartografia – zaberá sa meraním a zberom údajov o zemskom povrchu a jeho kartografickým vyjadrením
•	Aplikovaná informatika – zaoberá sa metódami a prostriedkami informatiky použiteľnými na riešenie praktických úloh, pričom sa zameriava najmä na matematické princípy a softvérovú zložku riešenia

Obsah:
Absolventi študijného odboru GEOINFORMATIKA sú spôsobilí vykonávať profesiu 
•	Geoinformatik – vedecký pracovník – 3. stupeň..

Absolvent 3. stupňa študijného odboru Geoinformatika po osvojení si najnovších poznatkov teórie a metodológie z oblasti geoinformatiky ovláda metódy výskumu a vývoja geografických informačných systémov so zameraním na komplexné spracovanie geografických informácií pomocou GIS-u. Široká báza geografických poznatkov z oblasti fungovania krajinnej sféry mu umožňuje vytvárať nové geopriestorové metódy a nástroje GIS-u a vhodne ich aplikovať na riešenie priestorových problémov v krajine. Výsledky priestorových analýz a modelovania je schopný efektívne poskytovať cez najmodernejšie spôsoby vedeckej vizualizácie a kartografickej prezentácie. 

Obsah pre tretí stupeň

Vymedzenie odborného profilu absolventa (3. stupeň):
Absolvent ovláda vedecké metódy výskumu a vývoja geografických informačných systémov so zameraním na komplexné spracovanie geografických informácií. Je schopný samostatne a tvorivo pracovať a  rozvíjať teóriu a metodológiu geoinformatiky. Široká báza geografických poznatkov z oblasti fungovania krajinnej sféry mu zároveň umožňuje vhodne aplikovať metódy a nástroje geoinformatiky na riešenie priestorových problémov v krajine.

Teoretické vedomosti (3. stupeň)
Absolvent odboru GEOINFORMATIKA
•	ovláda najnovšie teoretické, metodologické a technologické poznatky z geoinformatiky,
•	vedecky báda a prináša vlastné riešenia problémov v oblasti výskumu geoinformatiky.

Doplňujúce vedomosti, schopnosti a zručnosti
Absolvent odboru GEOINFORMATIKA si osvojí
•	zvládnutie širokého spektra geopriestorových technológií,
•	schopnosť vytvárať nové softvérové nástroje pre GIS
•	prezentáciu výsledkov vedeckej činnosti na konferenciách, 
•	publikovanie výsledkov vedeckej práce vo vedeckých štúdiách a monografiách,
•	vedenie študentov nižších stupňov v rámci cvičení,
•	aktívnu vedeckú komunikáciu v anglickom jazyku, 
•	schopnosť riešiť projekty pre prax.

Vymedzenie jadra znalostí (3. stupeň)

Nosné témy jadra znalostí študijného odboru

Jadro obsahuje študijnú a vedeckú časť: 

Študijná časť:
Teoretické základy a  metodologický aparát  zameraný najmä na špecializáciu študenta: Teória a metodológia geoinformatiky, Diaľkový prieskum Zeme, Metódy geografického výskumu, Priestorové analýzy a modelovanie, Súradnicové systémy, Priestorové databázy, Digitálne modely reliéfu, Kartografická prezentácia a vedecká vizualizácia, Programovanie pre GIS, Interoperabilita a infraštruktúra pre geografické informácie, a pod.

Vedecká časť:
•	zvládnutie zásad vedeckej práce, vedecké formulovanie problému, etické a spoločenské stránky vedeckej práce,
•	výskum aktuálneho vedeckého problému z odboru,
•	zapojenie sa  do riešenia vedeckých projektov na pracovisku,
•	publikačná činnosť vo vedeckých časopisoch a recenzovaných zborníkoch, aktívna účasť na konferenciách.

Znalosti uvedené v jadre majú rozsah 1/3 v študijnej časti a 2/3 vo vedeckej časti. Dizertačná skúška a obhajoba dizertačnej práce (záverečná práca) musí spĺňať kritérium, aby študent preukázal schopnosť samostatne získavať, analyzovať a hodnotiť teoretické a praktické poznatky.

INDIKÁTORY ŠTUDIJNÉHO ODBORU
(1)	Študijné programy 3. stupňa vysokoškolského vzdelávania obsahujú pomer študijnej a vedeckej časti študijného programu 1:2.
(2)	Medziodborové štúdiá v kombinácii dvoch študijných odborov (§ 51 ods. 5) musia obsahovať v dostačujúcom rozsahu jadrá oboch študijných odborov a obe musia byť zastúpené približne rovnako. Aby sa toto dosiahlo, môže byť nevyhnutné navrhnúť študijný program s väčšou dĺžkou, než je štandardná dĺžka študijných programov v ľubovoľnom z oboch študijných odborov. 
(3)	Študijné programy v kombinácii hlavného a vedľajšieho študijného odboru (§ 51 ods. 5) musia obsahovať úplné jadro hlavného študijného odboru a v primeranom rozsahu jadro vedľajšieho študijného odboru. Pri posudzovaní primeranosti rozsahu zastúpenia jadra vedľajšieho študijného odboru sa sleduje, či dostačuje na získanie ucelenej časti vzdelania v tomto odbore.
(4)	Špecifické prípady nastavenia iných indikátorov posudzuje Akreditačná komisia ako výnimočnú reláciu s Štruktúre študijných odborov mimo ISCED (International Standard of Classifícation of Education Documents)