Správa zo zahraničnej pracovnej cesty

1.	Účastník ZPC:

Titul, meno a priezvisko:	PhDr. Eva Tomková	
Pracovisko:	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR, 
Stromová 1, 813 30 Bratislava	
Pracovné zaradenie:	štátny radca	
Znalosť jazykov:	AJ-B.2, FJ-B.2	
2.	Zahraničná pracovná cesta:
Štát:	Singapurská republika	
Mesto:	Singapur	
Vykonaná v doch:	08. –22. 2. 2014 	
Prijímajúca organizácia:	Ministerstvo zahraničných vecí Singapurskej republiky	
Účel cesty:	Účasť na vzdelávacom pobyte „Education – Excellence in Public Schools“	
Spôsob financovania:	Letenka - SRŠ, ubytovanie a ostatné náklady - pozývateľ

3.	Rámcový program pobytu:

08.2. 2014	Odlet z Viedne cez Frankfurt n/M.  do Singapuru, prílet 09.03.2014 poobede, v dňoch 10.-21.2.2014 účasť na programe, dňa 21.2.2014 odlet o 23.55 hod., transfer cez Frankfurt n/M. do Viedne dňa 22.2.2014, príchod do Bratislavy 10.40 hod.

		

4.	Stručný priebeh:
V dňoch 10. 2. – 21. 2. 2014 sa v Singapurskej republike konal vzdelávací kurz pod názvom  „Education – Excellence in Public Schools“ za účasti 24 vybraných účastníkov, prevažne z ázijských krajín. Výber účastníkov vzdelávacieho kurzu vykonalo Ministerstvo zahraničných vecí Singapurskej republiky na základe žiadostí uchádzačov v rôznych krajín sveta. Po jednom účastníkovi boli vybraní zástupcovia prostredníctvom ministerstiev školstva  z krajín: Indonézia, Filipíny, Čína, Srí Lanka, Vietnam, Bhutánske kráľovstvo, Omán, Palestína, Egypt, Togo, Ghana, Namíbia, Zimbabwe, Svazijsko, Fidži, Maurícius, Bahamy, Mexiko, Antigua a Barbuda, Rumunsko, Bielorusko, Estónsko, Moldavsko a  Slovensko.  
Dňa 10.2. 2013 sa začalo stretnutie v priestoroch inštitúcie Civil Service College v Singapure úvodnými informáciami o programe a predstavením účastníkov a organizátorov programu.
Nasledovalo krátke predstavenie všetkých participujúcich a v rámci skupinovej práce aj nástin základných očakávaní a profesionálnych  záujmov účastníkov programu. Nasledovala  prezentácia p. Chin Huat Gana – Prehľad systému vlády v Singapure, stručná história krajiny. 
Dňa 11.2.2014 sme boli v stručnosti oboznámení s vývinom výchovno-vzdelávacieho systému v Singapure a s niektorými iniciatívami ministerstva školstva – www.moe.gov.sg. Poobede odznela prezentácia p. Davida Ma o výzvach pre systém riadenia krajiny. Na záver dňa písomná evalvácia.
12.2.2014 – Informácie o transformácii výchovno-vzdelávacieho systému z podmienok rozvojovej ekonomiky na podmienky vzdelanostnej ekonomiky + case study – prípadová štúdia (práca v malých skupinách a následná prezentácia pre ostatných účastníkov).  Poobede návšteva Inštitútu technického vzdelávania – Institute of Technical Education – www.ite.edu.sg. Informácie o škole a prehliadka priestorov školy a učební. Písomná evalvácia.
13.2.2014 – Doobeda prezentácia p. Chin Huat Gana o systéme prípravy budúcich učiteľov, poobede  návšteva Národného inštitútu vzdelávania –  www.nie.edu.sg. Písomná evalvácia.
14. 2.2014 – Doobeda prezentácia o zavádzaní informačno-komunikačných technológií do výchovno-vzdelávacieho procesu, poobede návšteva školy výlučne pre dievčatá  – Crescent Girls School – www.crescent.edu.sg. Písomná evalvácia.
17.2.2014 – Doobeda návšteva Singapure Polytechnic – www.sp.edu.sg, poobede prezentácia – Holistický prístup ku vzdelávaniu a príprava študentov pre 21.storočie (p. Chin Huat Gan).
18.2.2014 – Prezentácia -  Školy a komunita (p. Chin Huat Gan), poobede návšteva Komisie pre podporu zdravia – Health Promotion Board – prezentácia a konzultácie, info na  www.hpb.gov.sg. Písomná evalvácia.
19.2.2014 – prezentácie: Systém hodnotenia učiteľov a odborných zamestnancov v školstve, Plánovanie vzdelávania s dôrazom na prípravu  pre prax  (prezentácia zástupcu z Komisie pre ekonomický rozvoj – www.edb.gov.sg). Písomná evalvácia.
20.2.2014 – deň bol venovaný diskusiám účastníkov a príprave skupinových prezentácií – ako účastníci sme boli rozdelení do 4 skupín. Cieľom prípravy skupinových prezentácií bola spätná informácia pre pozývateľov – čo sa zdalo najdôležitejšie pre jednotlivé malé skupiny účastníkov. Písomná evalvácia.
21.22014 – skupinové  prezentácie (prezentácia v rámci skupiny v prílohe správy), diskusia, záverečná písomná evalvácia – celkové hodnotenie vzdelávacieho pobytu, slávnostné odovzdávanie certifikátov za účasti zástupkýň z MZV Singapuru (kópia certifikátu v prílohe správy). Neskoro večer odchod na letisko.

Signapurská vláda stavia na štyroch základných princípoch: vodcovstvo, odmena za prácu – práca za odmenu, príležitosti pre každého a potreba očakávania zmien (leadership, reward for work, and work for reward, a stake for everyone, and opportunities for all, anticipate change and stay relevant).
Singapurská republika je ostrovný a mestský štát, v ázijskom regióne vyniká ako jediný štát, ktorý má na prvom mieste úradných jazykov angličtinu. Ide o parlamentnú republiku, pričom jej úradnými jazykmi sú angličtina, čínština, malajčina a tamilčina (implikácie dôležité pre školstvo). Celkový počet obyvateľov mesta je 4 987 600, z toho je 3 200 700 obyvateľov s občianstvom a 533 200 s trvalým pobytom. Singapur má jedno z najvyšších percent počtu cudzincov, až 36 % populácie mesta sú cudzinci.  Veľmi nízke je percento nezamestnanosti - 1,8%.
Školstvo a  ľudské zdroje sú skutočne v centre záujmu krajiny a vlády v Singapure a je národnou prioritou. Do školstva sa ročne investuje 10.5 biliónov S$ (singapurských dolárov), čo je 3.2% HDP. Viac ako 20% vládnych výdavkov ročne smeruje do školstva. 
Multietnickosť ovplyvnila aj školstvo  -  náboženská výchova je zo škôl vylúčená a pôsobenie náboženských skupín a cirkví v školách nie  je povolené. 
Základné údaje: 
•	360 škôl 
•	500 000 študentov 
•	33 000 učiteľov (vrátane riaditeľov škôl) 
•	7 800 „partnerov škôl“ (vrátane vychovávateľov, pomocných vychovávateľov, administratívy a pod.) 

Podporuje sa princíp dvojjazyčnosti - povinné vyučovanie materinského jazyka (čínština, malajčina a tamilčina), ale vyučovanie všetkých ostatných predmetov prebieha v angličtine. Systém regionálneho školstva je podobný anglickému systému – vyučovanie v blokoch – „science“ - prírodné vedy, „arts“ - humanitné vedy, občianska výchova a telesná výchova. Školy poskytujú aj možnosť naučiť sa hrať na hudobnom nástroji.
Ako aj v iných ázijských krajinách je tradične veľmi kvalitná výučba matematiky a prírodných vied – sciences. Najnovšie výzvy ministerstva školstva preto zdôrazňujú potrebu posilnenia humanitných predmetov – „arts“ a telesnej výchovy, ako aj výchovy k prosociálnemu správaniu a etickej výchovy, ktorá je prierezová, s využívaním praktických aktivít žiakov v rámci pomoci tým, ktorí to potrebujú (aktivity žiakov v rámci pomoci starším, zbierky pre Červený kríž, a pod.). 
V rámci relatívnej krátkej nezávislosti Singapurskej republiky boli identifikované tri fázy vo vzdelávaní  “Survival-driven” (1959-78), “Efficiency-driven” (1979-96), and “Ability-driven” (1997 - po súčasnosť). Singapur znížil mieru centralizácie v školstve a preferuje princíp iniciatívy „zdola – nahor“ a podpory „zhora - nadol“.   Väčšia autonómia škôl začala v roku 1980 v rámci iniciatívy “Thinking Schools Learning Nations”, ktorá poskytla učiteľom viac voľnosti vo vyučovaní a riaditeľom škôl viac riadiacich práv v rámci školského manažmentu. Singapurské školstvo zdôraznilo aj podporu rovesníckemu učenia (peer learning) a inováciám v metódach učenia. Predchádzajúci dôraz na projektové vyučovanie klesá, preferujú sa metódy skupinovej práce v škole a redukcia domácich úloh.
Singapurské školstvo za 30 rokov je príbehom neustáleho zlepšovania, revidovania, inovácií, úvah a efektívne implementovaných reforiem a zmien ako reakcií na potreby budúcnosti. 
Jasný a prehľadný systém umožňuje dobrú orientáciu pre rodičov, žiakov a učiteľov pri plánovaní pracovnej kariéry mladých Singapurčanov – ľudské zdroje sú najdôležitejšie (krajina je bez prírodných zdrojov). Podpora každého žiaka a využitia jeho talentu je prepracovaná,  výber žiakov do jednotlivých škôl je prísne determinovaný ich školskými výsledkami v rámci národných testovaní. Rodičia žiakov sa zaujímajú o ich školské výsledky a snažia sa, aby ukončili čo najvyššie vzdelanie, pretože to rozhoduje na trhu práce.
Výber učiteľov a ich príprava sú základom úspechu výchovno-vzdelávacieho procesu. Podľa McKinseyho štúdie kvalita školy nepresiahne kvalitu učiteľa, preto sa kladú prísne požiadavky vo výbere budúcich učiteľov. Predgraduálna príprava všetkých budúcich učiteľov sa realizuje centrálne v  Národnom inštitúte vzdelávania. Keďže platy učiteľov sú vysoké, je možnosť vyberať si budúcich učiteľov z veľkého počtu záujemcov. Kritériá výberu, ako aj hodnotenie počas štúdia a počas praxe budúcich učiteľov je veľmi prísne a náročné, ale zaručuje následnú vysokú kvalitu učenia a výchovno-vzdelávacieho procesu. Učiteľmi sa môžu stať (a ostať nimi) naozaj len najlepší adepti. Pre výber riaditeľov škôl platí tiež prísny proces posudzovania tzv. vodcovských schopnosti, ktoré však zahŕňajú aj ich osobnostné charakteristiky, schopnosť reagovať v stresových podmienkach, prosociálne uvažovanie a konanie. Platí aj princíp rotácie riaditeľov škôl - po šiestich rokoch v pozícii riaditeľa v jednej škole musí byť riaditeľ / riaditeľka preradený/preradená  na inú školu (aj v prípade spokojnosti s jeho/jej prácou), resp. môže postúpiť na miesto tzv. superintendatna (má na starosti metodickú pomoc pre 13 škôl), miesto na ministerstve školstva a pod. 
Učitelia v rámci kariérneho postupu sú každoročne hodnotení – systémy hodnotenia inšpirované nadnárodnými spoločnosťami s dôrazom na kvalitu vyučovania a poskytovania optimálnych podmienok na učenie sa žiakov.  V prípade dlhodobejšieho negatívneho hodnotenia a nedostatočnej nápravy pri prístupe učiteľa k žiakom však môže byť učiteľ (aj riaditeľ školy) prepustený zo školstva. Všetci učitelia, odborní a nepedagogickí zamestnanci základných a stredných škôl sú zamestnancami ministerstva školstva.
Dôležité sú ak vypracované mechanizmy podpory v rámci celoživotného vzdelávania sa učiteľov a  riaditeľov škôl, ako aj podpora pre rôzne programy škôl a systém finančnej podpory inovácie v školách, spolupráce so všetkými zainteresovanými  zložkami (najmä stredné školy a ekonomický sektor), podpora v rámci prípravy pedagogiky v 21. storočí. Dôležitosť učiteľov a ich prípravy sa odráža v prepracovanom systéme karierného postupu a možností odborného rastu učiteľov, v  podpore vzájomnej motivácie – systém spolupráce škôl, uvádzania príkladov dobrej praxe, v  motivácii v rámci študijných ciest v zahraničí a v systéme každoročného hodnotenia učiteľov.

Singapurské regionálne školstvo je charakteristické tým, že má iba 6-ročnú povinnú školskú dochádzku a je členené na školy pre žiakov od 7 do 12 rokov  - základné školy - Primary Schools, od 13-16 rokov sa zaraďujú podľa výsledkov testovania v 12-tich rokoch do  niektorého typu strednej školy – Secondary School. Štruktúra regionálneho školstva je súčasťou príloh správy.
Štúdium na strednej škole nie je obligatórne, školy majú kombinácie všeobecného a odborného vzdelávania, do ktorých sa žiaci dostávajú prísne podľa dosiahnutých výsledkov v národnom testovaní. Rozdelenie žiakov podľa ich výsledkov v rámci národných meraní vykonáva ministerstvo školstva a zaručuje nestrannosť a objektívnosť zaradenia žiaka. 

Ministerstvo školstva vyhlásilo v roku 1997 výzvu Thinking Schools, Learning Nation, v roku 2003 výzvu Innovation and Enterprise a v roku 2004 výzvu Teach Less, Learn More - TLLM – Menej učiť, viac sa naučiť, v ktorom sa zdôrazňuje potreba zvýšenia kvality interakcie učiteľa s každým jeho žiakom a  učiteľa s triedou. V strede záujmu je redukcia povinného obsahu učiva, kreatívna pedagogika a potreba objektívneho hodnotenia, pričom sa zdôrazňuje aj potreba individualizovaného prístupu k jednotlivým žiakom, rešpektovanie vyučovacích potrieb a záujmov žiakov, ich duševnej pohody v škole a v triede,  potreba ich zaujatia pre učenie sa a neustálej motivácie pre učenie,  potreba zvyšovania kvalít učiteľa, dôležitosť prostredia a mimokurikulárne aktivity – zvyšovania pocitu náležitosti ku komunite, praktické činy a aktivity žiakov a škôl  v prospech charity, konkrétna pomoc tým, ktorí ju potrebujú. 
Základné otázky, na ktoré sa výzva TLLM  snaží odpovedať sú – PREČO UČÍME (učíme pre porozumenie a nielen pre úspešné absolvovanie skúšok, učíme žiaka ako osobnosť, teda nie len sprostredkovanie vedomostí, ale aj výchova charakteru), ČO UČÍME (redukcia kurikula, príprava na potreby praxe v globalizovanom svete – kritické myslenie, schopnosť riešiť problémy a výzvy v 21. Storočí a v globalizovanom svete)  a  AKO UČÍME (neexistuje jedna najúspešnejšia metóda učenia, je potrebné každodenne prispôsobovať učenie potrebám jednotlivých žiakov, ich schopnostiam a temperamentu s cieľom naučiť ich uvažovať samostatne a nezávisle od „autorít“, podpora  samoučenia, predchádzanie straty záujmu o učenie u žiakov, podpora aktívneho a nezávislého učenia sa, ale aj kooperácie medzi žiakmi, redukcia domácich úloh a preťaženia žiakov.
Deklarovaným cieľom ministerstva školstva je holistický prístup k vzdelávaniu a maximalizácia potenciálu každého žiaka pod heslom „Každá škola je dobrá škola“ – „Every school is a good school“. To však neznamená, že majú byť školy rovnaké, ale skôr majú nájsť svoje silné charakteristiky a poskytovať tak žiakom podľa ich individuálnych potrieb čo najlepšiu formu vzdelávania. Dobrou školou je taká škola, ktorá sa skutočne zaujíma o žiaka, jeho prosperitu a prípravu pre budúcu kariéru, stará sa a motivuje ho k čo najlepším výsledkom a prispieva k pozitívnemu formovaniu jeho charakteru. Študijné a osobnostné záujmy každého žiaka sú v strede pozornosti každej školy a cieľom poskytnúť im čo najviac pozitívnych príkladov a možností pre formovanie charakteru. Dôležitá je dôvera žiakov a pocit spokojnosti a bezpečia v školskom prostredí. Dôraz sa kladie aj na prevenciu ochorení (skolióza, myopia, poruchy príjmu potravy) a zdravý životný štýl.
Výsledky v medzinárodných a národných meraniach v rámci porovnávania škôl nie sú kritériami posudzovania kvality školy a kvality učiteľa, pretože to by mohlo viesť k snahe škôl mať v jednotlivých školách len vysoko inteligentných žiakov a k veľkej diferenciácii medzi jednotlivými školami (školy s medzinárodným programom, školy autonómne, školy štátne).

Dôraz sa nekladie na dobré výsledky v testovaní, ale na výchovu charakteru a hodnôt, životné a sociálne zručnosti a  na „navigačné“ schopnosti (schopnosť správne analyzovať situáciu, kritické myslenie, schopnosť riešiť problémy, schopnosť spolupráce, sebaovládanie, schopnosť myslieť globálne a byť pripravení pomôcť komunite (dôraz na tzv. co-curricular activities) a byť citlivý na požiadavky iných kultúr a k požiadavkám na trvalo udržateľný rast a prosperitu ľudstva - prosociálne cítenie), aby boli žiaci pripravení na výzvy, ktorým budú musieť čeliť ako dospelí v 21. storočí, ktoré je charakteristické aj globalizáciou a informatizáciou. 
Pri plánovaní zmien a reforiem je dôležitá spolupráca a diskusie so všetkými zainteresovanými a najmä dôslednosť vo fáze implementácie a vyhodnocovania prínosu zmien. Zavádzanie IKT v školách prebiehalo v troch etapách:
ICT Master Plan 1 (1997-2002) – Building the Foundation - Vybudovanie základov
ICT Master Plan 2 (2003-2008) –Seeding Innovation – Zavádzanie inovácií
ICT Master Plan 3  (2009 – 2014) –Strengthering and Scaling -  Posilňovanie a nastavovanie
V 1. etape preškolili všetkých učiteľov, podporovali tvorbu vzdelávacieho softvéru, IKT zaberalo približne 30% kurikulárneho času, počet žiakov na 1 počítač bol sa znížil zo 6,6 žiakov na 5 žiakov, preferovali sa školské projekty, ktoré boli založené na využívaní IKT. Viaceré výučbové CD-ROM boli aj medzinárodne ocenené. V 2. etape – zameranie na efektívne využívanie IKT, jeho integrácia do školského kurikula a inovatívne používanie medzi školami. Výskum potvrdil efektívne používanie nástrojov IKT žiakmi – email, textový editor, internet, schopnosť využívať IKT pri príprave prezentácií. V 3. fáze je dôraz kladený na kompetencie kritického myslenia a využívania IKT v znalostnej ekonomike. Učenie sa nemusí prebiehať len v škole (neformálne a informálne učenie sa), dôraz na samostatnosť žiaka pri využívaní IKT a na kolaboratívne učenia sa, kritické hodnotenie informácií poskytovaných na internete a „kybernetickú bezpečnosť“. 

V roku 2013 p. Heng Swee Keat - minister školstva deklaroval školskú výzvu Vzdelávací systém zameraný na žiaka s dôrazom na kvalitu – A Student – Centric, Values-Driven Education System – informácie na webovom sídle www.moe.gov.sg.
V rámci základných škôl sú v strede pozornosti life skills – životné zručnosti, občianska výchova ako prierezová téma, program aktívneho učenia, telesná výchova a program „Hodnoty v akcii“. 

Všetky navštívené školy boli pomerne veľké moderné budovy, architektonicky sofistikované a členené, v každej časť dizajnovo  poňatá ako priestor podobný rodinnému  a  komunitnému priestoru a priestoru pre malé učiace sa komunity, pre tzv. „kolaboratívne učenie“, s  multifunkčným nábytkom. Učebne simulujúce realitu  - modelová burza, učebne s možnosťami variácií priestoru na vyučovanie – relatívna izolovanosť žiaka pri individuálnej práci, možnosť spájania lavíc pri spoločnom zadaní a riešení úloh, a pod. Niektoré učebne mali presklenené steny, takže sme mohli vidieť proces vyučovania „zvonka“. Súčasťou škôl aj priestory pre „arts“ – hudobná škola, divadelné pódium s kamerami, telocvične, ihriská,  botanické záhrady, trieda pre fyzikálne experimenty. 
Každá navštívená škola mala veľmi pekné vonkajšie priestory  ( množstvo zelene, stromov a kvetov) a veľké školské  knižnice s priestormi pre relax.  V dievčenskej škole sa každé ráno sa stretávajú všetky dievčatá a učiteľmi v spoločnom priestore, zaspievajú národnú hymnu a začínajú vyučovanie. Škola disponuje bohatým vybavením a didaktickými pomôckami. Dievčatá mali školské uniformy. 

5.	Odporúčané závery:

a) Pri plánovaných reformách v regionálnom školstve inšpirovať sa dôslednosťou a neustálymi inováciami pri realizácii  reformy školstva v Singapure (najmä spôsob holistického vnímania škôl ako prípravy pre život, sústredenia na potreby konkrétnych detí, podpory zdravia a výchovy žiakov pre prácu a praktický život, dôslednej a náročnej prípravy učiteľov, ich pravidelného hodnotenia a zavádzania inovatívnych prvkov do pedagogickej praxe).
b) Zapájať sa do aktivít, ktoré realizuje ministerstvo školstva Singapurskej republiky  v oblasti regionálneho školstva.
c) Podporovať kontakty a vzájomnú spoluprácu so školstvom v Singapure.

Z: sekcia regionálneho školstva 

6.  Prehľad prinesenej dokumentácie
Dokumentácia – powerpointové prezentácie ku k dispozícii u absolventky vzdelávacieho kurzu.

7.   Prínos ZPC
 Zástupkyňa sekcie regionálneho školstva sa zúčastnila prvýkrát vzdelávacej aktivity v ázijskej krajine, takže prínosom boli aktuálne informácie o systéme regionálneho školstva v Singapure, ako aj možnosť nadviazania kontaktov na spoluprácu so zástupcami  ministerstiev školstva v krajinách, ktoré vyslali svojho zástupcu na vzdelávaciu akciu.
Študijné pobyty sú veľkou inšpiráciou a môžu byť prínosom v oblasti ďalšej koncepčnej práce a novými podnetmi, ako zmodernizovať a zlepšovať slovenské školstvo.

8.  Spôsob zverejnenia výsledkov

Správa zo ZPC bude zaslaná sekcii medzinárodnej spolupráce MŠVVaŠ SR, ktorá ju zverejní na internetových stránkach MŠVVaŠ SR. 

Dátum: 11. 3. 2014