Author: Mgr. Lehocká Daniela

Správa zo zahraničnej pracovnej cesty
1.	Účastníci ZPC:

Titul, meno a priezvisko: | Daniela Lehocká
Pracovisko: | Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR, Stromová 1, 813 30 Bratislava
Pracovné zaradenie: | hlavný štátny radca
Znalosť jazykov: | Aj, Šj, Fj
2.	Zahraničná pracovná cesta:
Štát: | Belgicko
Mesto: | Brusel
Vykonaná v dňoch: | 16. – 18. 2. 2014
Prijímajúca organizácia: | Európska komisia
Účel cesty: | bilaterálna konzultácia s pracovníčkou EK zodpovednou za SR k príprave konečného ex-ante posúdenia zhody (ex-ante compliance assessment), pravidelné zasadnutie Výboru programu Erasmus+
Spôsob financovania: | cestovné náklady refunduje EK, ostatné náklady hradí MŠVVaŠ SR
3.	Rámcový program pobytu:

16. 2. 2014 | Prílet z Viedne do Bruselu, ubytovanie, štúdium materiálov, príprava na rokovanie;

17. 2. 2014

 18. 2. 2014

Dopoludnia účasť na bilaterálnej konzultácii s pracovníčkou EK zodpovednou za SR k príprave ex-ante posúdenia zhody, popoludní účasť na zasadnutí Výboru programu Erasmus+; 
Celodenná účasť na zasadnutí Výboru programu Erasmus+, večer odlet z Bruselu do Viedne, v noci príchod do Bratislavy.

4.	Stručný priebeh rokovaní

Dňa 17. 2. 2014 dopoludnia sa účastníčka ZPC zúčastnila v priestoroch Európskej komisie v Bruseli bilaterálnej konzultácie s pracovníčkou EK zodpovednou za SR k príprave konečného ex-ante posúdenia zhody k programu Erasmus+. MŠVVaŠ SR už vydalo predbežné ex-ante posúdenie zhody pre SAAMS – Národnú agentúru Erasmus+ pre vzdelávanie a odbornú prípravu v decembri 2013. V súčasnosti EK ukončuje toto predbežné hodnotenie s tým, že do 22. 3. 2014 je potrebné pre každú z dvoch národných agentúr Erasmus+ v SR vydať konečné ex-ante posúdenie zhody a zaslať ho EK na posúdenie. Toto konečné ex-ante posúdenie zhody by malo reflektovať predbežné zistenia EK. Keďže vydaniu konečného ex-ante posúdenia zhody pre obe národné agentúry Erasmus+ predchádza množstvo prípravných krokov, do ktorých budú zapojené viaceré útvary MŠVVaŠ SR, bolo zo strany MŠVVaŠ SR potrebné ujasniť si charakter zistení Európskej komisie vyplývajúcich z predbežného ex-ante posúdenia zhody. MŠVVaŠ SR ako národnej autority programu Erasmus+ sa týka predovšetkým zistenie k štruktúrovanému mechanizmu koordinovaného riadenia implementácie programu na národnej úrovni, ktoré treba podrobnejšie dopracovať. Ďalšie dve zistenia sa týkajú Národnej agentúry Erasmus+ pre vzdelávanie a odbornú prípravu, ktorou je SAAMS.  

Dňa 17. 2. 2014 popoludní a 18. 2. 2014 celý deň sa konalo prvé oficiálne zasadnutie Výboru programu Erasmus+. Výbor Erasmus+ sa bude stretávať pravidelne v rokoch 2014 – 2020 s tým, že v roku 2014 ako prechodnom roku sa uskutočnia ešte tri ďalšie zasadnutia tohto výboru, t.j. celkovo v roku 2014 to budú 4 zasadnutia. V rokoch 2015 – 2020 sa budú konať tri pravidelné stretnutia Výboru Erasmus+. Rokovanie viedol riaditeľ Direktoriátu Vzdelávanie a odborná príprava, koordinácia programu Erasmus+ p. Antonio Silva Mendes. Na úvod vystúpil generálny riaditeľ Generálneho direktoriátu EK Vzdelávanie a kultúra p. Jan Truszczynski.  

Z programu rokovania Výboru Erasmus+:
a)	Interný rokovací poriadok Výboru Erasmus+;
b)	Ročný pracovný program Erasmus+ na rok 2014, dodatky k nemu, jeho pripravovaná revízia;
c)	Použitie zjednodušených grantov;
d)	Návrh metódy výpočtu výdavkov na riadenie národných agentúr na rok 2015;
e)	Stav veci v oblasti určenia národných autorít a národných agentúr, ex-ante posúdenie zhody. 

Rokovanie otvoril riaditeľ Antonio Silva Mendes. Na úvod vystúpil Jan Truszczynski, generálny riaditeľ Generálneho direktoriátu EK Vzdelávanie a kultúra. V úvodnom príhovore zdôraznil, že narastá potreba vzdelávania, čomu zodpovedá aj celkový nárast rozpočtu nového programu EÚ Erasmus+ o viac ako 40% počas 7 rokov jeho implementácie. Vytvorenie jedného programu sa javí pre EK ako efektívne, pretože bude ľahšie vytvárať synergie medzi sektormi. Dôraz sa kladie na pridanú hodnotu EÚ, zavedie sa jednoduchá architektúra aktivít. Antonio Silva Mendes uviedol, že na úspešnú realizáciu programu je potrebná jeho silná kolektívna podpora. V rámci schvaľovania programu rokovania FR otvorilo otázku politiky viacjazyčnosti EK, keďže EK vo všeobecnom dokumente k zasadnutiam výborov oznámilo svoj zámer predkladať dokumenty na rokovanie len v anglickom jazyku. EK svoj zámer zdôvodnila najmä snahou o šetrenie finančných prostriedkov. Proti tejto snahe EK nesúhlasne vystúpili FR, ES, AT, BE. FR žiadalo zaznamenať svoj nesúhlas aj v zápise. Tieto štáty podporilo aj IT s argumentom, že ich relevantné ministerstvá zapojené do programu Erasmus+ nemajú dostatok jazykovo vybaveného personálu. S iniciatívou FR súhlasilo aj DE. Z iniciatívy EK bolo prekvapené aj UK, ktoré navrhlo, aby dôležité dokumenty EK aj naďalej prekladala do troch pracovných jazykov EK. DE a AT tiež EK žiadali o informáciu, ako ďalej postupovať pri nadväzovaní spolupráce so Švajčiarskom po jeho referende. Keďže švajčiarske referendum výrazne ovplyvní zapojenie tejto krajiny do programu Erasmus+, EK prisľúbila k tejto záležitosti vypracovať oficiálne stanovisko, ktoré zašle členským štátom, aby s ním oboznámili inštitúcie, ktoré by eventuálne chceli do svojich projektov ako partnerov zapojiť inštitúcie zo Švajčiarska. Následne bol program rokovania výboru schválený. 

Keďže išlo o prvé oficiálne rokovanie Výboru Erasmus+, ako prvý bod rokovania bolo potrebné schváliť interný rokovací poriadok výboru. Rozsah výboru upravuje úvodné ustanovenie 47 a články 35 a 36 nariadenia k programu Erasmus+. Všeobecné nariadenie o komitológii bolo EP a Radou schválené v roku 2011 (č. 182/2011) a obsahuje štandardné pravidlá rokovania výborov, ktoré boli odsúhlasené Radou a zverejnené v Úradnom vestníku. Odchýlky od štandardných pravidiel sú možné, avšak musia byť zdôvodnené špecifickou povahou daného výboru. Odlišnosti od štandardných pravidiel v prípade Výboru Erasmus+ spočívajú v možnosti zvolávať rokovania v špecifických konfiguráciách podľa prerokúvaných sektorových problematík; v programe rokovania, ktorý sa môže orientovať na špecifické sektorové aspekty; v rozšírení počtu členov výboru na troch členov a troch zástupcov s tým, že EK bude refundovať cestovné náklady trom osobám za jeden členský štát, ktoré sa zúčastnia rokovania výboru; v zasielaní písomných informácií spôsobom, aký bol prijatý už počas činnosti predvýboru. Do prijímania dokumentov bude zapojené aj príslušné Stále zastúpenie členského štátu. K otázke prizývania expertov EK informovala, že účasti experta na rokovaní výboru musí predchádzať schválenie jeho účasti predsedom výboru, t.j. EK. Ak to EK povolí, expert sa na rokovaní môže zúčastniť. Prizvaným expertom nemôže byť zamestnanec národnej agentúry. Dokumenty určené na prerokúvanie na výbore podliehajú utajeniu a nie sú verejne prístupné. Členské štáty sa v rámci diskusie pýtali na postavenie sociálnych partnerov na rokovaniach výboru Erasmus+ (podľa FR by mohli mať postavenie pozorovateľov, pretože sú mostom medzi svetom vzdelávania a svetom práce), žiadali zápis z rokovania skôr ako do 1 mesiaca. Podľa EK môžu byť sociálni partneri privilegovanými členmi v projektoch. Ak EK usúdi, že by mali sociálni partneri byť aj na rokovaniach výboru, pozve ich. EK sa chce čo najviac vyhnúť tzv. písomným hlasovaniam o dokumentoch, avšak nevylučuje ich. Zasielanie informácií z rokovaní výboru príslušným národným agentúram je na rozhodnutí národnej autority. Rokovací poriadok bol schválený, FR sa zdržalo. 

Predstaviteľka EK stručne prezentovala pracovný program programu Erasmus+ na rok 2014. Pracovný program už bol predbežne schválený v novembri 2013, pretože jeho (aspoň) predbežné schválenie boli podmienkou zverejnenia výzvy na podávanie návrhov projektov, ktorá bola následne zverejnená v decembri 2013. FR a ES zdôraznili, že sa pri hlasovaní o pracovnom programe zdržali. Ďalšie členské štáty uviedli, že mnohé z ich pripomienok neboli akceptované, avšak nechceli zdržiavať hladké spustenie programu, preto za pracovný program hlasovali. Ďalšia diskusia sa týkala najmä dodatkov k pracovnému programu. EK uviedla, že prišlo k zmene pri metodológii niektorých sietí, k zmene podielu kofinancovania niektorých sietí (Euroguidance, Eurydice, NKB pre EKR), a to kvôli prechodovému roku 2014. Padol návrh, aby EK pouvažovala o zjednotení kofinancovania sietí. EK odpovedala, že výnimkou bude rok 2014, v ďalších rokoch by malo ísť o štandardné kofinancovanie (EK nespresnila, čo tým myslela). EK pripravuje štúdiu o boji proti dopingu v športe, v marci by mala byť vyhlásená výzva na národných koordinátorov pre vzdelávanie dospelých, EK bude podporovať učňovskú schému – širšiu myšlienku pre vzdelávanie na pracovisku (work-based learning), EK bude pripravovať štúdiu o indikátoroch. Niektoré členské štáty sa pýtali na vydanie výzvy na Euroguidance a Europass. Podľa tvrdení EK sa čakalo len na oficiálne schválenie pracovného programu na rok 2014 vo Výbore Erasmus+, teraz budú môcť byť tieto výzvy zverejnené. EK zároveň už pripravuje aj revíziu pracovného programu 2014, ktorá bude predmetom oficiálneho rokovania Výboru Erasmus+ v máji 2014. EK však naznačila niektoré zmeny: pokles financovania eTwinningu z dôvodu zapojenia tuniskej národnej podpornej služby eTwinning, problematika platby „vstupeniek“ niektorých štátov – prebiehajú rokovania s krajinami západného Balkánu, osobitný rozpočet pre mládež (10%), otázka štruktúry pracovného plánu na rok 2015 – EK ešte musí posúdiť novú skutočnosť, existencia rozličných kapitol ešte nemusí znamenať rozličné aktivity, EK chce jeden komplexný program. 

Pri otázke zjednodušených grantov využila EK svoje rozhodnutie, ktoré ju oprávňuje na používanie paušálnych súm v rámci programu Erasmus+. Rozhodnutie EK bolo prijaté v decembri 2013 pod kontrolou EACEA. EK stručne zdôvodnila, že Erasmus+ sa týka celého komplexu oblastí, preto pristúpila k zjednodušeným grantom, čím chce zároveň obhajovať neziskovosť a kofinancovanie. Zjednodušenie sa používa najmä v oblastiach, kde už bola predchádzajúca prax. Prepojenia na rozhodnutie Komisie budú aj v zrevidovanej príručke k programu. Metodológia nákladov na zamestnancov vychádza z údajov zo skutočných reportovaných nákladov ukončených projektov PCŽV z rokov 2008 – 2010. Bolo testovaných niekoľko možností metodológie jednotkových nákladov, pričom sa to nedelilo podľa sektorov, ale podľa kategórií. Zjednodušenie spočívalo v tom, že namiesto 132 sadzieb sa zaviedlo 16 sadzieb, čo podľa tvrdenia EK zredukovalo disparity v rámci skupín. Použila sa rozpočtovo neutrálna klasifikácia podľa HDP. Kalkulácia jednotkových nákladov je váženým priemerom skutočne reportovaných nákladov (náklady podľa kategórie a skupiny). Do úvahy sa berie aj ex-ante 25% dofinancovanie. V rokoch 2014 – 2015 bude možné zo strany EK očakávať: podrobné monitorovanie prihlášok, zistení a pripomienok, aktualizáciu hodnôt pre výzvu na rok 2015, analýzu prebiehajúcich nových zjednodušených grantov. Uskutoční sa priebežné preskúmanie všetkých zjednodušených grantov. V rámci vysokoškolského vzdelávania je v 16 krajinách zavedené národné dofinancovanie a v rámci vysokoškolskej mobility je flexibilita v úrovni grantov na štúdium daná v 6 krajinách (DK, DE, SI, EE, PL, FR). 

Zástupca EK sa stručne venoval aj vysokoškolskému vzdelávaniu financovanému z rozpočtového titulu 4 – mobilita v rámci a mimo EÚ. Referendum vo Švajčiarsku môže mať vplyv aj na vzťah EÚ s touto krajinou, novou výzvou je vstup Chorvátska do EÚ – v oboch prípadov je jasné prepojenie na účasť na programe. Chorvátsko a Švajčiarsko nemajú uzavretú dohodu o voľnom pohybe osôb, EK v súčasnosti musí počkať na ďalšie kroky. Zástupkyňa Švajčiarska vo Výbore Erasmus+ uviedla, že referendum bolo prijaté 54% obyvateľstva, všetky dohody sú v súčasnosti pozastavené, švajčiarsky federálny parlament  skúma, čo bude referendum v praxi znamenať. EK uviedla, že ak sa v najbližšej dobe nevyrieši situácia ohľadom Švajčiarska, bude potrebné upraviť príručku pre program. 

 Predstaviteľ EK v rámci bodu týkajúceho sa metódy výpočtu výdavkov na riadenie národných agentúr informoval, že hoci sa rozpočet programu zvýšil o cca. 40%, operačný grant na činnosť národných agentúr narástol len minimálne. Rozpočet na NA môže podľa nariadenia k programu Erasmus+ tvoriť max. 3,4% z celkového rozpočtu. Na rok 2014 predstavujú tieto náklady približne rovnakú výšku ako v roku 2013. EK sa nepodarilo nájsť spravodlivú metódu, ako rozdeliť príspevok na operačné granty národných agentúr, hoci sa snažila nasimulovať niekoľko prístupov. Žiadny z nich však nebol vyhovujúci pre všetky krajiny programu. V roku 2015 spusti prípravu štúdie o operačných grantoch NA, jej cieľom bude nasimulovať taký stav, aby neprichádzalo pri metóde výpočtu operačných grantov NA k príliš veľkým nárastom/poklesom nákladov na národné agentúry. FI žiadalo zahrnúť do metódy výpočtu aj náklady na zvýšené životné náklady, ktoré sú v niektorých krajinách vysoké. Túto požiadavku podporilo aj DE, DK, BE, IE, CZ. Naopak podľa SI sú životné náklady už zahrnuté do rozdelenia rozpočtu, s čím súvisí aj celkové vyčlenenie finančných prostriedkov na decentralizované akcie pre jednotlivé krajiny. Tento názor podporili BG, LT, RO. UK sa vyjadrilo, že treba byť v tejto veci opatrný kvôli otázke dvojitého financovania. Členské štáty sa vyjadrili, že je potrebné vytvoriť kľúč na distribúciu finančných prostriedkov na činnosť NA v jednotlivých krajinách – tento problém sa týka len krajín, ktoré majú dve a viac NA. Nie je dobré, ak nárast rozpočtu na decentralizované aktivity nereflektuje aj nárast finančných prostriedkov na činnosť NA. Takto NA nebudú môcť vykonávať všetky požadované aktivity v adekvátnej kvalite. EK bola vyzvaná, aby naformulovala konkrétne číselné údaje týkajúce sa financovania NA. Členské štáty tiež vyjadrili pochybnosť o potrebe štúdie o výpočte operačných nákladov na NA, ktorá sa v roku 2015 len spustí, ako aj o tom, prečo sa EK pýta na názor členských štátov, keď bude mať na túto problematiku expertov, ktorí by už mohli v tejto veci začať pracovať. EK chce poznať názor členských štátov, pretože Erasmus+ je spoločný program, nielen program EK. Metodológia by však mala byť čo najtransparentnejšia, podľa niektorých štátov je dôležitým kritériom najmä absorpcia finančných prostriedkov. Podľa AT je potrebné, aby viac finančných prostriedkov na národné agentúry išlo z národných zdrojov, dokonca viac ako 50%. EK v reakcii na pripomienky členských štátov uviedla, že životné náklady sú už brané do úvahy pri rozdeľovaní finančných prostriedkov na decentralizované aktivity. Zároveň platí priama úmera, že vyššie životné náklady znamenajú aj vyššie náklady na zamestnancov. EK na štúdiu o výpočte operačných grantov NA potrebuje čas, EK si potrebuje vytvoriť lepší reálny obraz o financovaní národných agentúr z európskych a národných zdrojov. Výkon NA sa tiež berie do úvahy už pri vyčleňovaní finančných prostriedkov na decentralizované aktivity. EK poskytne viac informácií k tejto téme na budúcom zasadnutí Výboru Erasmus+. Pripomenula, že do konca februára 2014 je potrebné poslať návrh rozdelenia finančných prostriedkov na činnosť národných agentúr v roku 2014. 

Predstaviteľ EK stručne zhrnul prípravu ex-ante posúdení zhody, ktoré musí vydať každá zodpovedná národná autorita krajiny, ktorá sa chce zapojiť do programu Erasmus+. Oznámil, že doteraz EK dostala predbežné ex-ante posúdenia zhody od asi polovice členských štátov, pričom väčšina štátov indikovala, že nebudú meniť národné agentúry, resp. národné agentúry sa budú zlučovať len v niektorých prípadoch. EK dokonca ešte doteraz neobdržala všetky nominácie národných autorít pre program Erasmus+. Časté chyby, ktoré sa opakujú v ex-ante hodnoteniach súladu, sú na strane NAU predovšetkým nedostatky v popise mechanizmu koordinovaného riadenia na národnej úrovni. Prevláda vysoká miera kontinuity, iba v malom počte krajín sa viaceré NA spojili do jednej. Viac ako polovica krajín má viac národných agentúr. Prebieha hodnotenie pracovných programov národných agentúr. IT sa zaujímalo, prečo by súčasťou ex-ante posúdenia zhody mal byť popis koordinačného mechanizmu na národnej úrovni, keď ide o vnútornú záležitosť daného štátu. Viaceré štáty požadujú od EK príručku týkajúcu sa výberu audítora. EK vysvetlilo, že vytvorenie koordinačného mechanizmu vyplýva z nariadenia k programu Erasmus+, ako aj z príručky k programu. V popise je potrebné byť čo najkonkrétnejší, nedávať všeobecné, resp. vágne vyjadrenia, je potrebné popísať kto, čo a ako bude robiť, ako bude vyzerať spolupráca medzi NAU a NA. Ex-ante posúdenie zhody je treba poslať EK do 22. 3. 2014. Pre proces ex-post povinného auditu a vybratie vhodného audítora EK ešte nevytvorila potrebné a požadovanú príručku, pretože sa ešte stále zaoberá ex-ante procesom, avšak na audítora nebude mať EK žiadne špecifické požiadavky.

V rámci bodu rôzne EK na žiadosť niektorých členských štátov stručne informovala, že výzva na nástroj záruk za študentské pôžičky by mala mať termín podávania máj 2014, výber inštitúcie by mal prebiehať v júni 2014. V rámci štruktúrovaného dialógu by NAU mala určiť len 1 organizáciu, ktorá bude oprávnenou na túto činnosť. Ďalšie zasadnutie Výboru Erasmus+ sa uskutoční začiatkom mája 2014, EK dátum spresní neskôr. 
5.	Odporúčané závery:

1.	Využiť získané informácie na implementáciu programu Erasmus+ na národnej úrovni. 
T: priebežne
Z: SMSEZ a SŠSŠM

2.	Dopracovať mechanizmus na koordinované riadenie implementácie programu Erasmus+ na národnej úrovni. 
T: 21. 3. 2014
Z: SMSEZ a SŠSŠM

3.	Vystaviť konečné ex-ante posúdenie zhody týkajúce sa SAAMS ako Národnej agentúry Erasmus+ pre vzdelávanie a odbornú prípravu a zaslať ho EK.  
T: 21. 3. 2014 
Z: SMSEZ

4.	Zaslať EK kľúč na rozdelenie príspevku EÚ na náklady na riadenie národných agentúr programu Erasmus+ v SR. 
T: 28. 2. 2014 
Z: SMSEZ
6.  Prehľad prinesenej dokumentácie
Dokumentácia zo zasadnutia Výboru Erasmus+ je uložená na OEVCZ MŠVVaŠ SR.

7.   Prínos ZPC
 
Na bilaterálnom stretnutí boli prediskutované rôzne aspekty prípravy ex-ante posúdenia zhody programu Erasmus+, ktoré je potrebné EK zaslať do marca 2014, vrátane predbežných zistení EK. Vystavenie ex-ante posúdenia zhody je zárukou MŠVVaŠ SR ako národnej autority o pripravenosti príslušnej národnej agentúry na implementáciu programu Erasmus+ a zároveň národnej autority na zavedenie štruktúrovaného mechanizmu na koordinovaný manažment implementácie programu na národnej úrovni. Zasadnutie Výboru Erasmus+ bolo prvým oficiálnym stretnutím výboru programu, ktorý sa v SR implementuje od roku 2014. Bolo príležitosťou na získanie informácií potrebných na implementáciu programu na národnej úrovni, na prezentáciu stanovísk členských štátov k predloženým dokumentom EK, ako aj na výmenu názorov členov výboru k aktuálnym dokumentom súvisiacim so začatím realizácie Erasmus+ na európskej a národnej úrovni.  

8.  Spôsob zverejnenia výsledkov

Správa zo ZPC bola zaslaná sekcii medzinárodnej spolupráce, európskych záležitostí a celoživotného vzdelávania MŠVVaŠ SR, ktorá ju zverejní na internetových stránkach MŠVVaŠ SR. Súhlasím so zverejnením správy na internete.

Správu vypracovala:     Daniela Lehocká
                              
Správu schválili:

Ivar Štaffa, riaditeľ odboru európskych vzťahov a celoživotného vzdelávania 

Vladimír Belovič, generálny riaditeľ sekcie medzinárodnej spolupráce, európskych záležitostí a celoživotného vzdelávania