Správa zo zahraničnej pracovnej cesty - osnova
1.  Účastník ZPC:
Vedúci delegácie SR: 
Ing. Miroslav Siváček, MBA – vedúci služobného úradu MŠVVaŠ SR

Členovia delegácie SR:
RNDr. Marta Cimbáková – generálna riaditeľka Sekcie vedy a techniky MŠVVaŠ SR 
Dušan Šándor - tajomník pre výskum, Stále zastúpenie SR pri EÚ v Bruseli

2.  Zahraničná pracovná cesta:
Ministerská konferencia a neformálne zasadnutie Rady pre konkurencieschopnosť, časť Výskum v Kodani 1. - 2. 2. 2012
3.  Rámcový program pobytu:
1. 2. 2012 prílet delegácie SR do Kodane
1. 2. 2012 Ministerská konferencia k návrhu programu Horizont 2020
2. 2. 2012 Neformálne zasadnutie Rady pre konkurencieschopnosť, časť Výskum
2. 2. 2012 odlet delegácie SR

4.  Stručný priebeh rokovaní, resp.  študijného pobytu:

Hlavnou témou oboch podujatí bola diskusia  k návrhu nového rámcového programu pre výskum a inovácie Horizont 2020 (ďalej len program Horizont 2020).
Program Horizont 2020 od roku 2014 spojí financovanie výskumu a inovácií,  pričom bude stavať na úspešnej implementácii doterajších nástrojov ako sú 7. rámcový program ES pre výskum, technický rozvoj a demonštračné aktivity (7. RP), Rámcový program na podporu konkurencieschopnosti a inovácií (CIP) a Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT).

Hlavným cieľom je maximalizovať príspevok výskumu a inovácií k trvalo udržateľnému rastu EÚ, tvorbe pracovných miest a riešeniu globálnych výziev, ktorým bude EÚ čeliť (klimatické zmeny, hľadanie nových zdrojov energií, potravinová bezpečnosť a starnutie populácie).

Horizont 2020 by sa mal konkrétne sústreďovať na podporu:
1.	Excelentnej vedy
2.	Vedúceho postavenia priemyslu EÚ
3.	Spoločenských výziev

Názory Európskej komisie a  pozvaných expertov prezentované počas diskusie na ministerskej konferencii a neformálnom rokovaní Rady pre konkurencieschopnosť, časť Výskum:

Na úvod vystúpila komisárka pre výskum a inovácie M. Geoghegan - Quinn. Návrh programu Horizont označila za ambiciózny, avšak realistický. Osobitne vyzdvihla výrazné navýšenie rozpočtu vo výške 80 miliárd EUR oproti 55 miliardám EUR súčasného 7. RP.  Pripomenula, že návrh obsahuje veľké množstvo nových prvkov, ktoré majú uľahčiť účastníkom prístup k podpore pre výskum a inovácie. Veľký dôraz kladie Európska komisia na proces zjednodušovania pravidiel. Medziiným spomenula napr. opatrenia znižujúce čas od schválenia projektu do vyplatenia grantu o zhruba 100 dní (čo je významné najmä pre malé a stredné podniky), stanovenie paušálnej sadzby pre nepriame náklady na projekt vo výške 20% oprávnených priamych nákladov (stanovená výška vyplýva zo skúseností v rámci Európskej výskumnej Rady). 
Komisárka tiež prisľúbila zlepšenie koordinácie medzi programom Horizont 2020 a štrukturálnymi fondmi, cez ktoré sa bude podporovať infraštruktúra a vytvárať tzv. schody k excelentnosti.
Program Horizont 2020 zásadným spôsobom integruje výskum a inovácie. Veľký dôraz sa kladie na podporu malých a stredných podnikov. V tejto súvislosti komisárka uviedla, že na podporu malých a stredných podnikov by malo ísť cca 15% prostriedkov z rozpočtov druhého a tretieho piliera programu Horizont 2020 (Vedúce postavenie priemyslu a Spoločenské výzvy).

Vo svojom vystúpení p. komisárka zdôraznila význam investícií do výskumu a inovácií, ktorý je potrebné reflektovať aj na národnej úrovni. Členské štáty, ktoré v období rokov 2007 až 2010 investovali do výskumu a inovácií napriek kríze dosiahli najvyšší rast HDP.
Komisárka informovala, že Európska komisia prezentovala program Horizont 2020 už v 18 členských štátoch EÚ (v SR bol program Horizont 2020 prezentovaný 30.11.2011 na Stálom zastúpení Európskej komisie a 18.1.2012 v rámci okrúhleho stola so zástupcami Európskej komisie). 
V súčasnosti prebiehajú k návrhu programu Horizont 2020 diskusie na úrovni Pracovnej skupiny Rady EÚ pre výskum. Snahou Európskej komisie je, aby bol na Rade pre konkurencieschopnosť, časť výskum 31.5.2012 schválený tzv. všeobecný prístup k nariadeniu, ktorým sa zriaďuje program Horizont 2020 a tzv. správa o pokroku k ostatným legislatívnym návrhom tvoriacim legislatívny balík programu Horizont 2020.

Vybrané názory pozvaných expertov:
-	Program Horizont 2020 by sa mal dôrazne zameriavať na interdisciplinárny prístup a obsahovať tiež výzvy zamerané na riešenie ekonomickej a finančnej krízy (Paul Boyle, Science Europe).
-	Skúsenosti z USA ukazujú, že je potrebné sa sústrediť na excelentnosť vo výskume a vývoji, naopak príliš sa nepodporuje princíp geografickej vyváženosti. USA sa sústreďujú nielen na podporu výskumných tímov, ale aj individuálnych výskumníkov, taktiež ich motivujú, aby určitú časť kariéry strávili v podnikoch. V USA je oproti EÚ viac zdrojov na rizikový kapitál (čo je rozhodujúce napr. pre inovatívne malé a stredné podniky), v číslach to predstavuje rozdiel 3,5 % oproti 0,5% v neprospech EÚ. V USA je taktiež výrazne kratší čas od schválenia projektu do vyplatenia grantu (Alan Leshner, Americká asociácia pre rozvoj vedy).
-	Program Horizont 2020 by mal zahrnúť  sociálne a humanitné vedy a mať väčší dôraz na oblasť kultúry. Z hľadiska nastavených pravidiel je jednoznačne pozitívne, že sú zakotvené jednotné pravidlá pre grant. Významným prvkom je tiež integrácia podpory inovácií v programe Horizont 2020 (prof. Huttl, nemecká technická akadémia vied).
-	EIT je významný nástroj a prax ukazuje, že vytvorené znalostné a inovačné spoločenstvá (ZIS – partnerstvá univerzít, organizácií výskumu a vývoja a podnikov) úspešne zabezpečujú implementáciu tzv. znalostného trojuholníka. Vytvorené ZIS spĺňajú podmienku geografickej vyváženosti. Pozn. je treba podotknúť, že zatiaľ nie je ZIS so sídlom v novej členskej krajine, čo tento názor spochybňuje.
Chystá sa spustenie ďalších ZIS, ktorých témou budú: 
•	inovácia v oblasti zdravého životného štýlu a aktívneho starnutia,
•	suroviny – udržateľné skúmanie, ťažba, spracovanie, recyklácia a nahradzovanie,
•	Food4future (potraviny budúcnosti) – udržateľný dodávateľský reťazec od zdrojov po spotrebiteľov.
          (Alexander von Gabain, EIT)
(pozn. SR v súčasnosti nie je zastúpená v žiadnom z už vytvorených ZIS a vzhľadom na nedostatok fin. prostriedkov na medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu sa v roku 2012 neočakáva vstup SR do ZIS).

Pohľad SR:
SR sa pripája k členským štátom EÚ, ktoré považujú návrh programu Horizont 2020 a jeho štruktúru za pozitívny.
Delegácia SR sa však domnieva, že panujú  obavy o vyváženosť vo vzťahu podpory súkromnej sféry (podniky vrátane malých a stredných podnikov) a podpory univerzít, akadémií vied a verejných organizácií výskumu a vývoja. Vzhľadom na to, že rozpočet programu Horizontu 2020 tvoria verejné zdroje, je potrebné nájsť súlad medzi podporou priemyslu a verejného sektora a jasne definovať hranicu, po ktorú je možné podporovať podniky z verejných zdrojov (napr. demonštrácie, inovácie, prienik na trh).
Z hľadiska SR je mimoriadne zaujímavý návrh Maďarska, ktoré navrhlo zmenu v otázke tzv. personálnych nákladov, ktorá spočíva v aplikácii pravidiel uplatňovaných pri akciách Marie Curie na celý program Horizont 2020, čím by sa znížil rozdiel v odmeňovaní výskumníkov z rôznych krajín zapojených do projektov programu Horizont 2020. Ako príklad súčasnej situácie sa prezentuje napr. 10 násobný rozdiel v odmeňovaní výskumníkov z Bulharska a UK v tom istom konzorciu, ktoré rieši projekt 7. RP.
Táto otázka sa rieši aj na úrovni neformálnej skupiny členských krajín EÚ 12 v Bruseli (zloženej z tajomníkov zo stálych zastúpení členských krajín EÚ v Bruseli) a je možné ju pri ďalších rokovaniach o Horizonte 2020 zo strany SR podporiť.
Delegácia Nórska sa vyslovila za zvýšenie paušálnej sadzby na preplatenie nepriamych nákladov na projekt na 30% oprávnených priamych nákladov (návrh programu Horizont 2020 v súčasnosti stanovuje výšku paušálnej sadzby na 20%). Návrh je zaujímavý aj z pohľadu SR. Z názorov komunity výskumu a vývoja v SR vyplýva, že SR by malo bojovať za optimálnu výšku sadzby nepriamych nákladov 30 až 40%. 

5.  Odporúčané závery:
Na ministerskej konferencii a neformálnom zasadnutí Rady pre konkurencieschopnosť, časť Výskum prebehla široká diskusia k návrhu nového rámcového programu pre výskum a inovácie Horizont 2020.
Delegácie a pozvaní experti konštatovali podporu návrhu programu 2020 a celkovú spokojnosť s jeho štruktúrou, ako aj navrhnutým navýšením rozpočtu. 
Z hľadiska SR je potrebné posúdiť vyváženosť návrhu programu Horizont 2020 čo sa týka záujmov na jednej strane priemyslu a na strane druhej verejného sektora (univerzity, organizácie výskumu a vývoja a akadémie vied). 
V rámci časti venovanej zjednodušovaniu pravidiel delegácia Maďarska predniesla návrh na zmenu personálnych nákladov (platov výskumníkov) v programe Horizont 2020, ktorý je možné  považovať za zaujímavý aj z hľadiska SR. Cieľom je znížiť rozdiely v platoch výskumníkov z rôznych krajín zapojených do projektov Horizont 2020 prostredníctvom aplikácie pravidiel z akcií Marie Curie na celý program Horizont 2020. Návrh odporúčame zapracovať do pripravovaného predbežného stanoviska SR k programu Horizont 2020. 
Dôležitou témou je otázka koordinácie a vytvárania synergií medzi programom Horizont 2020 a štrukturálnymi fondmi. Z pohľadu SR na túto tému nebola daná jednoznačná odpoveď a tejto otázke bude potrebné sa ďalej venovať.

6.   Prehľad prinesenej dokumentácie a miesto jej uloženia

Dokumentácia je uložená na Sekcii vedy a techniky MŠVVaŠ SR.

7.   Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC

Získané poznatky budú využité pri príprave aktualizovaného predbežného stanoviska SR k novému rámcovému programu pre výskum a inovácie Horizont 2020 a pri príprave stanovísk SR na zasadnutia Pracovnej skupiny Rady EÚ pre výskum.

8.    Spôsob zverejnenia výsledkov ZPC, prenos získaných informácií
Správa zo ZPC je zverejnená na webovom sídle MŠVVaŠ SR

Súhlasím so zverejnením správy na internete

Správu vypracoval: Dušan Šándor, Patrik Helmich 
Dátum: 20.2.2012
Správu schválil:  Minister školstva, vedy, výskumu a športu SR