Author: andrea.uhrinova@minedu.sk
Last saved by: Chudá Viera

Správa zo zahraničnej pracovnej cesty

	1.	Účastníčka ZPC :
Titul, meno a priezvisko:	Mgr. Andrea Uhrínová, M.A.
Pracovisko:	oddelenie pre operačný program Výskum a Vývoj
	odbor riadenia programov
	sekcia štrukturálnych fondov EÚ
	MŠVVaŠ SR
	Stromová 1, 813 30 Bratislava
Pracovné zaradenie:	hlavný štátny radca
Znalosť jazykov:	NJ, AJ

	2.	Zahraničná pracovná cesta
Štát:	Kórejská republika
Mesto:	Daejeon 
Vykonaná v dňoch:	26.11.2011 – 10.12.2011
Prijímajúca organizácia:	Ministry of Knowledge economy
	Korean Innovation Cluster Foundation (ďalej len „KICF“)
Účel cesty:	účasť na sympóziu „7th Training Program for Science & Technology Park Development“ 
Spôsob financovania:	Pobytové náklady boli hradené prijímajúcou organizáciou.
Cestovné náklady boli financované z prostriedkov technickej pomoci OP VaV; 
MŠVVaŠ SR poskytovalo poistenie počas ZPC ako aj vreckové na 15 dní.

3. 	Rámcový program pobytu

Tréningový program bol rozdelený do viacerých aktivít:
-	predstavenie zúčastnených krajín,
-	teoretické prednášky a prezentácie súvisiace s budovaním a rozvojom vedecko-technologických parkov,
-	riešenie praktických úloh,
-	exkurzie.  

Stručný program:
Sobota - nedeľa 26 - 27. 11. 2011
Odchod z Bratislavy do Viedne, odlet do Soulu, preprava do mesta Daejeon a ubytovanie.
Pondelok 28.11.2011
	o	 Prezentácia kórejskej kultúry
	o	 Privítanie účastníkov p. Jae-Goo Lee prezidentom KICF a predstavenie programu 
	o	 Prezentácia Kórejská stratégia budovania vedeckých, technologických a inovačných kapacít – historická perspektíva (Dr. Taeyoung Shin)
	o	Prezentácia Medzinárodné vedecko-technologické parky a Daedeok Innopolis 
	(Dr. Byung-ho Oh)
Utorok 29.11.2011
	o	Hodina kórejského jazyka
	o	Predstavenie zúčastnených krajín a zhodnotenie vývojového stupňa v budovaní vedecko-technologických parkov
Streda 30.11.2011
	o	Hodina kórejského jazyka
	o 	Prezentácia KICF – Stratégia komercializácie technológií (Juseok Seo, MBA)
	o 	Návšteva Gyeonggi Technopark (GTP)
Štvrtok 1.12.2011
	o 	Hodina kórejského jazyka
	o 	Návšteva Výskumného inštitútu pre elektroniku a telekomunikácie (ETRI)
	o 	Prezentácia Korejský inštitút pre vedu a technológie (KAIST) a inovačný klaster 
	(Dr. Heekyung Park) 
Piatok 2.12.2011
	o 	Hodina kórejského jazyka
	o 	Prezentácia Budovanie vedecko-technologických parkov – stratégia a prípadové štúdie – tvorba akčného plánu (Prof. Deog-seong Oh) 
	o 	Prezentácia Budovanie spoločnosti Wingship Technology Inc. 
Sobota – nedeľa 3 - 4. 12.2011
	o 	Kultúrny program – návšteva Soulu
Pondelok 5.12.2011 
	o 	Hodina kórejského jazyka
	o 	Prezentácia Budovanie technologických parkov v Kórei (Prof. Hak-min Kim)
	o 	Príprava akčného plánu pre vybudovanie technologického parku

Utorok 6.12.2011 
	o 	Hodina kórejského jazyka
	o 	Prezentácia akčných plánov na vybudovanie technologických parkov
	o 	Návšteva spoločnosti Golfzon
Streda 7.12.2011 
	o	Hodina kórejského jazyka	
	o 	Prezentácia Proces technologickej komercializácie (Prof. Jong-in Choi)
	o 	Návšteva Kórejského výskumného inštitútu pre atómovú energiu (KAERI)
Štvrtok 8.12.2011 
	o	Hodina kórejského jazyka
	o 	Návšteva Kórejského technologického inštitútu pre fotoniku (KOPTI)
	o 	Návšteva Gwangju Innopolis
Piatok 9.12.2011
	o   Hodina kórejského jazyka
	o 	Záverečná ceremónia
	o 	Odchod z Daejeonu do Soulu a odlet zo Soulu. 
Sobota 10. 12. 2011 
	o 	Prílet do Viedne, príchod do Bratislavy.
4.	Stručný priebeh tréningového programu  
Prvý deň tréningového programu sa začal prezentáciou kórejskej kultúry, ktorej súčasťou bolo krátke predstavenie kórejskej histórie, jazyka a zvykov. Každý z nasledujúcich dní programu sa začínal hodinou kórejčiny. 
Po prezentácii prezident nadácie KICF p. Jae-Goo Lee privítal účastníkov tréningového programu. Súčasťou uvítacieho ceremoniálu bolo predstavenie tréningového programu, ktorého cieľom je predstavenie kórejského modelu budovania vedecko-technologických parkov (ďalej len „VTP“), ako aj tvorby národnej a regionálnej inovačnej politiky a možnosti využitia princípov tohto modelu v krajinách participujúcich na tréningovom programe.
Dr. Taeyoung Shin sa vo svojej prezentácii Kórejská stratégia budovania vedeckých, technologických a inovačných kapacít – historická perspektíva zameral na priblíženie budovania inovačnej politiky a ekosystému vedy, technológií a inovácií. V časti týkajúcej sa inovačnej teórie predstavil lineárny, nelineárny a komplexný model inovačného procesu, pričom v rámci lineárneho modelu je inovačný proces tvorený vedeckými znalosťami ktoré sú predpokladom pre základný výskum, ten sa využíva v rámci aplikovaného výskumu/vývoja, ktorého výstupy sú komercializované. V rámci nelineárneho modelu inovačného procesu je základný výskum ďalej vyvíjaný a komercializovaný (praktické využitie), pričom vývoj a komercializácia tvoria stále prebiehajúci cyklus, ovplyvňovaný novými výsledkami základného výskumu. Komplexný model zohľadňuje aj vonkajšie vplyvy, medzi jednotlivými časťami cyklu, tzn. zohľadnenie postupnosti jednotlivých fáz nadobúdania vedomostí a vyvíjania produktov pre praktické využitie, ďalším faktorom je organizácia výskumného procesu a vytváranie kontaktov (network) a výmena skúseností. Základom ekosystému vedy, technológií a inovácii je inovačný trojuholník, ktorý je vytvorený na spolupráci medzi univerzitami výskumnými inštitútmi a podnikmi. Inovačný trojuholník je na jednej strane tvorený problémom, ktorý má byť vyriešený, a konceptom riešenia, na druhej strane je to štúdium problému a jeho rozšírenie vedomostí o ňom a na tretej strane je to dizajn a vytvorenie samotného produktu. 
Budovanie kapacít pre rozvoj vedy, technológií a inovácií (VTI) sa začal v šesťdesiatych rokoch vybudovaním vládnych výskumných inštitútov (VVI), ktorý pozostával z viacerých výskumných inštitútov. Počas šesťdesiatych a sedemdesiatych rokov tvorili základ kapacít VTI, pričom na VVI boli napojené podniky a univerzity stáli mimo tohto modelu. V osemdesiatych a deväťdesiatych rokoch začala vláda podporovať univerzity a nové podniky, medzi ktorými sa vytvárala tiež spolupráca. Od roku 2000 až do súčasnosti v rámci zamerania na vedomostnú ekonomiku sú stredobodom podniky, ktoré sú napojené na vládu, univerzity a VVI a rovnako existujú aj vzťahy medzi univerzitami a vládou, univerzitami a VVI a vládou a VVI.   
Počas posledných štyroch dekád sa kórejská ekonomika transformovala zo zdrojovo-orientovanej ekonomiky na vedomostne orientovanú ekonomiku, pričom pre ďalší rast ekonomiky je z ich pohľadu nevyhnutné venovať väčšiu pozornosť základnému výskumu. 
Systém VVI je spravovaný prostredníctvom Ministerstva školstva, vedy a technológií a Ministerstva pre vedomostnú ekonomiku, ktoré majú vo svojej kompetencii výskumné a vedecké inštitúcie. 
Základ pre fungovanie zavedeného systému v Kórei sú najmä vládne politiky, a to hospodárska politika a vedecko-technologická politika. Hospodárska politika prešla vývojom od na export-orientovanej hospodárskej politiky zameranej na ľahký priemysel v šesťdesiatych rokoch, na ťažký chemický priemysel v sedemdesiatych rokoch, na export automobilov a lodí v osemdesiatych rokoch (v tomto období bola vylepšená priemyselná štruktúra), až po vedomostne orientovanú ekonomiku, ktorá sa začala presadzovať v deväťdesiatych rokoch. 
Vedecko-technologická politika sa začala vyvíjať v šesťdesiatych rokoch vytvorením výskumných inštitúcií a administratívnych orgánov na koordinovanie vedy a technológií a vytvorením dlhodobého plánu pre rozvoj vedy a techniky. V sedemdesiatych rokoch sa politika zamerala na vývoj ťažkého chemického priemyslu, vytváranie vedecko-technologických kapacít pre importovanie zahraničných technológií, vytváranie domácich výskumno-vývojových kapacít a na vytvorenie legislatívneho a inštitucionálneho rámca pre rozvoj vedy a techniky. V osemdesiatych rokoch sa vytvoril prepracovaný národný systém výskumu a vývoja, vznikli národné vedecko-výskumné programy a zvýšili sa investície do výskumu a vývoja v rámci súkromného sektora. V deväťdesiatych rokoch sa začalo strategické plánovanie vedecko-technologického vývoja, politika sa začala zameriavať na inovácie a vedecko-technologická politika začala byť koordinovaná a integrovaná naprieč jednotlivými sektormi. V súčasnosti sa národný inovačný systém zameriava na podporu kreatívnych technologických inovácií, reštrukturalizáciu riadenia vedy a techniky vo verejnom sektore a rozšírenie vedecko-technologickej politiky do ďalších sektorov.         
Prvý deň bol ukončený prezentáciou Dr. Byung-ho Oha Medzinárodné vedecko-technologické parky a Daedeok Innopolis (DI). V zmysle oficiálnej definície (Medzinárodná asociácia vedeckých parkov) je VTP organizácia riadená špecializovanými odborníkmi, ktorých cieľom je zvýšiť majetok svojej komunity podporovaním inovácií a konkurencie podporovanými podnikmi a vedomostne orientovanými inštitúciami. VTP má stimulovať a riadiť tok vedomostí a technológií medzi univerzitami, výskumno-vývojovými inštitúciami, podnikmi a trhom; zjednodušuje vytváranie a rast podnikov zameraných na inovácie prostredníctvom inkubačných a spin-off procesov; a poskytuje ďalšie pridané služby spoločne s vysokokvalitnými priestormi a zariadeniami. 
V súčasnosti je možné hovoriť o niekoľkých trendoch v budovaní VTP. VTP už nie sú len severoamerickým, európskym fenoménom a ani fenoménom rozvinutých krajín.  Budovanie VTP sa stáva národnými prioritami, niektoré VTP vznikajú spontánne, ale väčšina vznikajúca najmä mimo USA je plánovaná a ich budovanie je súčasťou národných stratégií. VTP sa začínajú orientovať na ekologické produkty v rámci technologického rozvoja a komercializácie. Ďalšie typy inštitúcii vyššieho vzdelávania sa začínajú zapájať do výskumov na rozvoj parkov. VTP a high-tech spoločnosti sa začínajú vytvárať v blízkosti veľkých letísk a dopravných stredísk. 
Daedeok Innopolis model bol vytvorený zo zákona v roku 2005 ako „Daedeok výskumno-vývojová špeciálna zóna“. Hlavným cieľom je podporovať komercializáciu výsledkov výskumu a vývoja., vytvoriť ekosystém pre high-tech start-upy. Vybudovať globalizované prostredie pre podnikanie a život a spojiť a rozšíriť príklady dobre praxe. Novou víziou Daedeoku je zameranie sa na podporu rastu prostredníctvom vývoja v rámci „zelených“ technológií na všetkých úrovniach. Daedeok Innopolis ako inkubátor pre VTI je základom verejného výskumu a vývoja v Kórei, ktorý má pôsobiť ako nový motor pre ďalší rast národnej ekonomiky. 
Druhý deň bol venovaný prezentácii zúčastnených krajín a zhodnotením vývojového stupňa krajiny v budovaní VTP. Programu sa zúčastnilo 23 účastníkov zo 14 krajín (Saudská Arábia, Tunisko, Indonézia, Mongolsko, Filipíny, Uganda, Kazachstan, Thajsko, Ukrajina, Irán, Pakistan, Kostarika, Kirgizsko a Slovensko). Účastníci predstavili svoje krajiny, inštitúcie, v ktorých pracujú, a procesy príprav, budovania, resp. fungovania VTP vo svojich krajinách. Prezentácie slúžili na priblíženie pomerov a možností jednotlivých krajín v nadväznosti na budovanie a fungovanie VTP.   
Tretí deň bol venovaný KICF a stratégii komercializácie technológií, ktorú prezentoval Juseok Seo, MBA. Prezentácia bola naviazaná na prezentáciu z prvého dňa týkajúcu sa budovania Daedeok Innopolisu. Plán vytvoriť Daedeok – výskumné a vzdelanostné mesto sa začal realizovať v roku 1973 a sedemdesiate roky boli venované plánovaniu a výstavbe potrebnej infraštruktúry pre park, v osemdesiatych rokoch sa budovali štátne výskumné inštitúty, v deväťdesiatych rokoch sa budovanie infraštruktúry ukončilo a do vybudovaných priestorov sa premiestnili verejné a súkromné výskumné inštitúty. V poslednom desaťročí bolo budovanie parku ukončené vytvorením klastra, kde sa začali umiestňovať podniky s rizikovým kapitálom. Daedeok Innopolis je súčasťou regionálnej inovačnej stratégie. Na tomto základe založilo Ministerstvo pre vedomostnú ekonomiku KICF, ktorej víziou je stať sa svetovým inovačným klastrom do roku 2015. Cieľom je podporiť 3000 podnikov s rizikovým kapitálom a vytvoriť zisk z predaja produktov týchto podnikov 30 biliónov wonov. Implementačná stratégia a misia KICF je uviesť výsledky výskumu a vývoja do podnikateľskej praxe, vytvorenie rizikového klastra, vybudovať globálne podnikateľské prostredie a vytvorenie prepojení na ďalšie sektory a expandovať s poskytovaním služieb.  KICF je financovaná vládou. V súčasnosti sú budované nové ekologické priestory pre prenos technológií vytvorených v Daedeok Innopolise do praxe, pričom dôraz sa kladie najmä na vytvorenie prostredia pre výrobu prototypov pre ich komercializáciu a, samozrejme, na poskytovanie inkubačných služieb pre výskumné inštitúty a podnikov zameriavajúcich sa na inovatívne špičkové technológie. Pre technologickú komercializáciu je nevyhnutné vytvorenie spolupráce medzi podnikmi s produktmi určenými pre komercializáciu, štátnymi výskumnými ústavmi a univerzitami. KICF vytvára fond s nevyužitými patentmi zo štátnych výskumných ústavov, univerzít a podnikov tak, aby uľahčila transfer technológií z nich vychádzajúcich do praxe a ich ďalšie využitie. Dôležitou súčasťou ďalšieho rozvoja KICF je strategické plánovanie a kooperácia s medzinárodnými firmami a vládami zo zahraničia.        
V poobedných hodinách sme navštívili Gyeonggi Technopark (GTP), ktorý je situovaný v provincii Gyeonggi. V GTP je aktívnych 80 high-tech spoločností a výskumných inštitútov. GTP prispieva k regionálnemu ekonomickému rastu založenému na inováciách high-tech priemyslu a revitalizácii lokálneho priemyslu a trhu. GTP poskytuje výnimočné podnikateľské prostredie pre vytváranie firiem založených na nových technológiách a pomáha ich rastu prostredníctvom základnej a nevyhnutnej infraštruktúry pre podnikanie a prostredníctvom know-how skúsených profesionálov, ktoré je vytvárané na individuálnej báze a prispôsobované potrebám jednotlivých spoločností. Mnoho spoločností má výnimočné technológie ale nedisponuje potrebným podnikateľským know-how a/alebo kapitálom, ktoré by im pomohli pri vytvorení produktu a pri jeho predaji. GTP sa snaží pri týchto začínajúcich spoločnostiach inicializovať komercializáciu ich schopností. GTP sa snaží poskytovať čo najlepšie služby pre high-tech orientované spoločnosti so všetkými službami, od vhodných zamestnancov cez efektívne podnikateľské prostredie až po podporu vlády. Hlavným cieľom GTP je revitalizovať regionálnu ekonomiku prostredníctvom motivujúceho vedomostne orientovaného priemyslu a inováciou regionálnych technológií, poskytovaním špičkovej infraštruktúry rozvinutého podnikateľského prostredia. GTP sa snaží sprostredkovať nový koncept technologického parku, ktorý je jedinečný v podporovaní vývoja high-tech spoločností. Ide o rozvinutú kombináciu podpory vlády, marketingovo vedených high-tech spoločností a ďalšej potrebnej podpornej infraštruktúry z akademického prostredia, výskumných centier. 
Štvrtý deň sa začal návštevou Výskumného inštitútu pre elektroniku a telekomunikácie (ETRI). ETRI bol založený v roku 1976 a je umiestnený v Daejeone a je najväčším vládou financovaným výskumným inštitútom v Kórei. ETRI sa snaží o zrýchľovanie vedeckého bádania prostredníctvom realizovania inovatívnych myšlienok, vyvíjaním nových techník, ako aj trénovaním vedeckých profesionálov v oblasti informatiky a telekomunikácií tak, aby reflektovali na potreby modernej spoločnosti. ETRI spolupracuje s domácimi a zahraničnými inštitúciami v oblasti informatiky, telekomunikácií, elektroniky, vysielania a súvisiacich technológií. Medzi výstupy ETRI patrí aj vývoj DRAM (1988), s ktorým dominovali na trhu s polovodičmi vytvorením dynamickej pamäte o veľkosti 4M, 16M, 64M a 256M a v roku 1996 CDMA (code division multiple access), ktorý bol prvýkrát uvedený na svetový trh a je najvýznamnejším prínosom pre domáci priemysel a hospodárstvo.     
V poobedných hodinách bol prezentovaný Kórejský inštitút pre vedu a technológie (KAIST) a inovačný klaster Dr. Heekyung Parkom. KAIST bol založený v roku 1971 s cieľom zabezpečiť kórejskému priemyslu technológie a kvalifikovanú pracovnú silu. V sedemdesiatych rokoch sa KAIST zameriaval na vývoj technológií aplikovateľných v domácom priemysle a v osemdesiatych rokoch prešiel na vývoj high-tech technológií pre exportne orientovaný priemysel, pričom v tomto období začína byť aktívna aj prvá generácia absolventov KAISTu, ktorí vytvorili prvých 360 začínajúcich spoločností s rizikovým kapitálom. V deväťdesiatych rokoch sa začínajú posúvať pôvodné hranice vedy a technológií – vytvorením Woori satelitu I, II a III, čím sa Kórea dostala medzi 25 krajín, ktoré boli úspešné pri vývoji satelitu. Za posledné desaťročie sa podarilo vytvoriť výskum svetových rozmerov, čomu prispelo napríklad identifikovanie príčin Parkinsonovej choroby, vytvorenie humanoidného robota, bezdrôtového nabíjania atď. V súčasnosti študuje na KAISTe cca. 10 000 študentov, ktorým je vzdelávanie poskytované bezodplatne, pričom podmienkou prijatia sú vynikajúce študijné výsledky. KAIST bol v minulosti financovaný výlučne zo štátneho rozpočtu, ale v súčasnosti je 80 % príjmov tvorených z iných zdrojov, ako napríklad príjmami z aktivít KAISTu, súkromnými darmi, príjmami Asociácie kórejských študentov a z prenájmov. Strategické iniciatívy sa v súčasnosti zameriavajú v oblasti vzdelávania na bilingválne vzdelávanie a poskytovanie paralelných programov, na ktorých participujú s inými univerzitami, v oblasti výskumu sa zameriavajú na vysoko rizikové a zároveň vysoko návratné projekty a na mnohoodborový výskum a rovnako je jednou zo strategických iniciatív aj medzinárodná spolupráca. Súčasťou prezentácie bolo aj priblíženie inovačnej teórie, ktorej podstatou bolo tvrdenie, že inovácie, produktivita a prosperita sú vytvárané zo spoločného pôsobenia aktív (ľudský kapitál, finančný kapitál, vedecko-technologické inštitúty, infraštruktúra), spoluprácou a sieťovaním (multiodborovosť) a kultúrou spoločnosti (demokratická a diverzifikovaná), pričom je nevyhnutné súčasne budovať a rozvíjať aktíva, posilňovať a rozširovať spoluprácu a siete a kultivovať demokratizáciu a diverzifikáciu kultúry. Základom VTP je zlučovanie vedecko-technologických inštitútov a vytvorenie ekosystému založeného na uvedených princípoch. 
Piaty deň bol venovaný prezentácii Prof. Hak-min Kima Budovanie technologických parkov v Kórei, ktorá nadviazala na prezentáciu Dr. Byung-ho Oha Medzinárodné vedecko-technologické parky v časti týkajúcej sa definície a základných komponentov VTP. Prof. Hak-min Kim sa detailnejšie zameral na koncept regionálneho inovačného systému. VTP sú  bázou regionálneho rozvoja a strediskom regionálneho inovačného systému (RIS) pre inovácie vo vede a technológiách, inovácie systému produkcie, inovácie podnikateľských služieb, ktoré sú vytvárané na základe spolupráce podnikov, univerzít, výskumných inštitútov, vlády a agentúr podporujúcich podnikanie. Základnými komponentmi RIS sú priame a nepriame inovačné aktivity. Medzi priame a formálne inovačné aktivity je vytváranie inovačných sietí (network) medzi spoločnosťami, univerzitami, výskumnými inštitútmi, podpornými organizáciami a vytváranie technologických stratégií. Priame a neformálne inovačné aktivity sú tvorené inovačnými schémami (vzormi) pozostávajúcich z dôvery medzi klientom a poskytovateľom, spoluprácou medzi spoločnosťami, spoluprácou medzi spoločnosťami a vedcami a znalosťou technologických stratégií. Nepriame formálne inovačné aktivity majúce vplyv na celý inovačný systém sú najmä súčasti oficiálneho systému tvoreného vládou, ako napríklad systém vzdelávania, finančný systém, pracovný trh, právny systém, daňový systém, politika vlády zameraná na podporu technológií, nových podnikov, atď. 
Medzi nepriame a neformálne inovačné aktivity ovplyvňujúce RIS patria kultúrne faktory, ako napríklad občianske povedomie regiónu, prostredie podporujúce vzdelanosť. Všetky uvedené zložky a aktivity prispievajú k vytváranie komplexného RIS, ktorého stredobodom sú kľúčové podniky v špecializovaných odvetviach priemyslu, tieto sú podporované spolupracujúcimi spoločnosťami a spoločnosťami vytvárajúcimi podporné komponenty. Pre tieto spoločnosti je nevyhnutná technologická a vedomostná infraštruktúra, investície zo súkromného sektora, investície z verejného sektora, sociálny kapitál a, samozrejme, systematická podpora vlády, pričom je nevyhnutné využívanie stimulov. Kórejský model RIS tvoria technologické parky. V rámci tohto modelu zohráva veľmi dôležitú úlohu vláda, plne podporujúca univerzity a výskumné inštitúcie, ktoré majú poradné slovo pri vytváraní politík vládou a strategickú podporu pre podniky, pričom štátu sa to vracia v podobe priemyselného rastu. Spoločnosti sú s univerzitami prepojené prostredníctvom výskumu, ktorý univerzity a výskumné centrá poskytujú podnikom a zo strany podnikov sú hradené vývojové náklady na výsledky výskumu. Vláda podporuje činnosť technologického parku finančne a strategicky, park to vracia v podobe rozvoja regionálneho priemyslu. Univerzity a výskumné parky poskytujú technologickému parku nové technológie, ktoré využíva a ďalej spracováva resp. skúma, a park im poskytuje aktívnu podporu v rámci výskumných a vzdelávacích aktivít. Vzťah medzi technologickým parkom a podnikmi je založený na ďalšom praktickom využití výsledkov výskumu a ich komercializáciou, pričom spoločnosti tiež poskytujú technologickému parku aktívnu podporu v jeho činnosti. Každý RIS musí byť prispôsobený potrebám daného regiónu a priemyslu v danom regióne.    
Po prezentácii bola predstavená spoločnosť Wingship Technology Inc. založená v roku 2007, ktorá sa zaoberá vývojom, konštruovaním a predajom námorných dopravných prostriedkov. Ponúka ekranoplány, ktoré slúžia na námornú prepravu a vznášajú sa nízko nad hladinou vody a využívajú vysoko stlačený vzduch medzi krídlami a vodnou hladinou. Spoločnosť pracuje na stálom zlepšovaní použitých technológií na výrobu ekranoplánu, pričom cieľom je dosiahnutie čo najefektívnejšej prevádzky tohto dopravného prostriedku. Spoločnosť pracuje na vývoji osobných, ako aj nákladných ekranoplánov.
V priebehu víkendu pre nás usporiadateľská organizácia pripravila kultúrny program pre lepšie oboznámenie sa s kórejskou kultúrou a pochopenie mentality obyvateľstva a spôsobu života v Kórei.
ôsmy deň bol venovaný prezentácii Prof. Deog-seong Oha Budovanie vedecko-technologických parkov – tvorba akčného plánu. Vytváranie podnikateľského plánu pozostáva z viacerých fáz: 
-	Proces plánovania - identifikovanie potrieb a zhodnotenie možností územia, kde má byť VTP umiestnený, stanovenie vízie a misie VTP, strategických cieľov a SWOT analýzy
-	Akčný plán budovania VTP - identifikovanie štruktúry akčného plánu v nadväznosti na to, čo potrebujeme, čo môžeme v súčasnosti ponúknuť a čo sme schopní vytvoriť do budúcnosti, a to všetko s ohľadom na technickú infraštruktúru, politiku, financovanie a podnikateľské prostredie a na ľudský potenciál. Popísanie fungovania VTP po organizačnej stránke, ako aj stránke financovania.  
-	Implementácia akčného plánu – popísanie samotnej implementácie a jej jednotlivých fáz a prípadného ďalšieho budovania VTP.  
Po prezentácii sme boli rozdelení do štyroch skupín po 5 – 6 ľudí a úlohou každej skupiny bolo do ďalšieho dňa pripraviť Podnikateľský plán vybudovania VTP so zohľadnením špecifík daných vybranou krajinou, ktorou bolo v našom prípade Mongolsko. V rámci ďalších skupín boli pripravované podnikateľské plány pre Pakistan, Ukrajinu a Kazachstan. 
Deviaty deň bol venovaný prezentáciám jednotlivých akčných plánov a ich vyhodnoteniu. Po prezentácii sme navštívili spoločnosť Golfzon, ktorá bola založená v roku 2000 a sa zaoberá vývojom golfových simulátorov a ich zdokonaľovaním. 
Doobedie desiateho dňa bolo venované prezentácii Prof. Jong-in Choia, ktorej predmetom bol Proces technologickej komercializácie. Na konkrétnych úspešných príkladoch predstavil proces komercializácie a vytváranie jej stratégie. Základom stratégie komercializácie je spojenie medzi technológiou, produktom a trhom, pričom je nevyhnutné nájsť správnu vyváženosť pri plánovaní stratégie komercializácie, keďže technológia môže byť dobrá, ale pokiaľ sa nenájde vhodný spôsob uvedenia na trh prostredníctvom vhodného produktu, nebude technológia úspešná. Pre každú technológiu je možné nájsť množstvo produktových nápadov, ale výber je podmienený potrebami trhu a zákazníkov. Pre tieto účely bola vybraná firma Golfozon, ktorá je producentom golfových simulátorov. Spoločnosť, založená v roku 2000, v prvých dvoch rokoch svojej existencie negenerovala žiadny príjem, pretože začala vývojom produktu (golfového simulátora) a prípravou trhu pre daný produkt. Táto spoločnosť sa nakoniec stala vedúcou spoločnosťou na trhu s golfovými simulátormi s podielom na trhu vo výške 84,24 %. Tento úspech bol spôsobený dopytom medzi hráčmi golfu o ponúknutý produkt, ktorý im umožnil venovať sa športu bez potreby dobrého počasia a za predpokladu vysokej kvality prevedenia a zážitku vyplývajúceho z hry na simulátore. Dôležitým je aj servis, ktorý spoločnosť ponúka svojim zákazníkom, a rovnako aj stále zdokonaľovanie používaných technológií. Objem predaja vzrástol z 924 000 dolárov v roku 2002 na 170 miliónov dolárov v roku 2010.  
V poobedných hodinách sme navštívili Kórejský výskumný inštitút pre atómovú energiu (KAERI), založený v roku 1959. KAERI je prvým vedecko-technologickým výskumných inštitútom v Kórei, ktorý bol poverený skúmaním nukleárnej energie pre dosiahnutie energetickej nezávislosti. 
Jedenásty deň bol venovaný návšteve mesta Gwangju, ktoré je sídlom Kórejského technologického inštitútu pre fotoniku (KOPTI) a Gwangju Innopolis.
KOPTI je priemyselný technologický výskumný inštitút špecializujúci sa na fotonické technológie.  Hlavnou úlohou je sprostredkovávať podporu fotonickému priemyslu vytváraním nových technológií/produktov ako výsledkov výskumno-vývojových aktivít a služieb v rámci podporných programov pre priemysel. Laboratóriá KOPTI disponujú výbornou technickou infraštruktúrou potrebnou a zdieľanou so spoločnosťami zaoberajúcimi sa fotonikou pre skúmanie a vývoj LED technológií, optických komunikačných modulov, precíznych optických komponentov, ktoré sú kľúčovými technológiami pre SSL (solid state lighting), vysokorýchlostné/kapacitné komunikácie, atď.
Gwangju Innopolis je VTP situovaný v Gwanju Metropolitan City, ktoré je centrom vzdelávania a výskumu a vývoja v juhozápadnej Kórei. Gwangju Innopolis je inkubátorom pre kľúčový priemysel v oblasti fotoniky, nových energií a obnoviteľných zdrojov energie a stará sa o komercializáciu výsledkov výskumu v týchto oblastiach a o podporu start-up firiem.  
Dvanásty deň sa konala záverečná ceremónia, na ktorej usporiadatelia zhodnotili celý tréningový program a odovzdali účastníkom certifikáty o jeho absolvovaní. Účastníci vyhodnotili sympózium vyplnením hodnotiaceho dotazníka.
5.	Odporúčané závery a očakávaný prínos
Účasť na sympóziu priblížila účastníkom rôzne aspekty budovania vedecko-technologických parkov z pohľadu kórejského vývoja a umožnila sa podeliť o skúsenosti, ktoré majú v ostatných zúčastnených krajinách, keďže zastúpené boli z pohľadu budovania vedecko-technologických parkov krajiny v rôznych štádiách ich budovania, ako aj na rôznych úrovniach fungovania. Niektoré zo zúčastnených krajín síce majú VTP, ale ich fungovanie je sprevádzané problémami, resp. nefungujú vôbec. 
V súvislosti s plánmi na budovanie univerzitných vedeckých parkov a výskumných centier na Slovensku bola možnosť oboznámiť sa so stratégiami a koncepciami, ktoré boli využívané v iných krajinách veľmi prínosná. Prínosom zároveň bolo aj oboznámenie sa s vplyvmi na budovanie parkov, ako aj s tým, na čo je nutné klásť dôraz pri budovaní parku, a akým spôsobom sa dajú skúsenosti, respektíve modely tvorby parkov prispôsobiť podmienkam daných krajín. 
Prostredníctvom prípadových štúdií a simulácie vytvárania podnikateľského (akčného) plánu nám bolo umožnené realistickejšie pochopenie základných aspektov budovania, ako aj úspešného fungovania vedecko-technologického parku. 
Veľkým prínosom pri budovaní a nastavovaní fungovania vedecko-technologických parkov a výskumných centier by mohla byť aj ďalšia spolupráca s KICF, ktorá bola z ich strany ponúknutá.  
6.	Prinesená dokumentácia
Dokumentácia z tréningového programu je uložená u účastníčky, kde je na požiadanie k dispozícii.
7.	Osobitne vyhodnotený očakávaný prínos ZPC
Účasť na tréningovom programe bola prínosom najmä z hľadiska umožnenia pohľadu do systému fungovania vedecko-technologických parkov v krajine, ktorá má s ich budovaním štyridsaťročnú skúsenosť, pričom východisková situácia bola veľmi zložitá a vyžadovala si rozhodnutia, ktoré mali nasmerovať celkovú transformáciu zamerania krajiny na export a na produkciu tovarov, o ktoré bude dostatočný záujem. Veľmi prínosnou bola možnosť oboznámiť sa s celým procesom vytvárania stratégií pri budovaní výskumných inštitúcií, vedecko-technologických parkov a klastrov na podporu podnikov s rizikovým kapitálom. Výmene poznatkov pomohla aj rozmanitosť účastníckych krajín, ktoré majú rôzne skúsenosti s budovaním inkubátorov a vedecko-technologických parkov, čo bolo veľmi podnetné pre diskusiu.  
Z hľadiska získania nových poznatkov hodnotím účasť na tréningovom programe za veľmi prínosnú a prospešnú aj pre uplatnenie nadobudnutých poznatkov v praxi a ich možného využitia pri plánovaných univerzitných vedeckých parkoch a výskumných centrách. 
8.	Spôsob zverejnenie výsledkov ZPC, prenos získaných informácií
Súhlasím so zverejnením správy na internete MŠVVaŠ SR.

Správu vypracoval:	Mgr. Andrea Uhrínová, M.A.

Dátum: 	18.01.2012

Správu schválili:   	Mgr. Peter Mravec
	vedúci oddelenia pre OP VaV

RNDr. Dušan Hudec
riaditeľ odboru riadenia programov

Mgr. Roderik Klinda
generálny riaditeľ sekcie ŠF EÚ